12 FR. Š. KUHAŠ, 
Cielo glasbalo, sadjelano od lipovine, dugo je 95 em., od čega je 
zvekalo 34 em., hvataljka 44 em., a čekrk 17'/, cm. Najšire mjesto 
u zvekala je 20"/, em., u hvataljke pako 3'/, em. Ugodba je za 
oktavu krupnija od one čangurine, dakle hes, d, f, f, f, f. Raz- 
redjaj krstnica i sitne i krupne bugarije nalaziš u nacrtu hvataljke 
slike D. 6. 
Ime brač nipošto ne dolazi od talijanske rieči ,il braccio“ ili od 
njemačke ,die Bratsche“, jer je ista rječ čisto slovjenskog porekla. 
Jos. Jireček piše': ,Bračka, bčačka, tintinabulum, sistrum, zvonek, 
rolnička, vyskyt4 se jen mezi glo- 
sami Mater Verborum. Pochodi od 
košene brek, od nčhož nynčjši bre- 
četi a bšinčeti, bfinkati, Staroslo- 
vanske brecalo (bfinkadlo) vykl4d4 
se na tympanum a organum.“ 
VII. Krupna bugarija, po Sriemu 
zvana i duplim bračem, jest še- 
sterožična a duga poput predja- 
šnje, samo joj je ugodba i razpo- 
redjaj krstnica inim. Ugodba joj je: 
a6 f, f, f, f. U obje se bugarije 
udara kao u čanguru, samo se 
preko hvataljke ne polaže jedan 
prst nego tri. Sitna i krupna bu- 
garija prate melodiju trozvuci, koji 
su za osmicu krupniji od čangu- 
rinih, koju bi čovjek mogao s toga 
nazvati altskom, a bugariju bariton- 
skom tanburom. 
VIII. Berde, oblika je velike 
kitare, kao što kaže ova slika.? 
Nekad bijaše oblika bugarijina, 
ai sada vidiš po Slavoniji ber- 
dćta, koja su oblika obične tanbure. Ali ova nisu poput inih vrsti 
tanbur od jednoga komada, nego sastavljena od samih malih če- 
tvorinastih daščica, koje mi se nisu pričinjale od jedne vrsti drva, 
jer je otražnja strana berdeta sasvim šarena. Berde gornje slike 



! Vidi; ,O hudebnieh nastrojich starsčeskijeh“ u Pamatkij X, 3. od 
god. 1876. 
* Qvaj je naris po berdetu gosp. Gjoke Živkovića. 
