PRILOG ZA POVIEST GLASBE JUŽNOSLOVJENŠKE. 95 
Ruski pisac o glasbi N. V. Lisenko, koji je u razpravi ,Xa- 
PAKTEPHeTHKA MYSBIKAJHBIXD OcO6eHHOCTEM MAJOPYCKHXB AVME“ 
pobliže govorio o banduri i banduraših, veli: ,MucrpymeHrp, 1o- 
Mararonliu ćanaypuery upu irkniu, maskiaerca 6aHayporo au 
Ko68010. baHaypa no Babrineit eopmE HanmomunaeTp c060r uerIaH- 
CKyio rurapy“ itd.! 
Albert Sowinski veli u djelu ,Les Musiciens Polonais et Slaves“ 
(pag. 46): ,Bandura, au dim. Bandurka. Ce nom vient du latin (7), 
de la famille de luth, mais dont les cordes ćtaient du laiton“ itd. 
Česi doduše ne imaju već rieči bandura u svome jeziku, ali za 
to svjedoče, da su nekada rabili vrst pandore, koju su zvali barito 
ili varito. Isto tako imadu i Litavci glasbalo sasma naliko našoj tan- 
buri, ali ga zovu kanklas ili kankles? (valjda po sanskritskoj rieči 
kankanati: zvučiti, zamnievati). I u Englezkoj znadu za bandoru 
(ljutnasto glasbalo sa 10—12 kovnih žica), ali se veli u poviesti 
glasbe, da ju je izumio godine 1561 John Ross u Londonu. — 
Tko li znade, odkuda je Ross uzeo ime bandora, i nije li mu uzo- 
rom bila slovjenska bandura ? 
Ona vrst bandure, koju Česi zovu barito, nije ino do berdeta 
južnoslovjenskoga ili bardona poljskoga, o kojem veli Sowinski: 
»lispčce de luth instrument trčs-ancien, & cordes mćtalliques, dont 
le son fut considćrć comme le plus agrćable de tous dans Vanti- 
quitć.“ Česki učenjak Vocel mnije, da je ime barito ono što je i 
helenski barbiton (Baoouurov, Baouc-piroc), a imati će bez dvojbe 
pravo, budući da berde s početka ne imaše — a ponajviše ni sada 
ne ima — ni hvataljke ni krstnica, a drugo što helenska rieč bar- 
biton zbilja znači i krupna zvuka, čijimi žicami valja jako trzati, 
da zamniju. Ovamo će spadati i hrvatska rieč barbati, što znači 
jako trzanje prsti. U ostalom grčki rječnici označuju rieč Pappvrog 
tudjinskom, što bi moglo Slovjenom u prilog ići. 
Više razvita bandura t. j. lutnja, koja u Rusa i Poljaka sjedi na 
odličnome mjestu narodnih glasbala, ne rabi južnim Slovjenom. A 
premda lutnju osobitom ljubavlju goje Talijani i Turci, koji su bar 
susjedi Dalmaciji, Hrvatskoj, Crnojgori i Bugarskoj, ipak ju naš 
' Vidi: ,8&anueku jyrosanagaaro orgkaa pyekaro reorpaemueekaro 
o6ireerBa. (Tom. I. sa rog. 1878. Kena 1874). 
* Kanklas pl. Kanklai, Kankles pl. eine lithauische Zither, ein sehr ein- 
fach construirtes quitarrenartiges Instrument, das jetzt so ziemlich aus dem 
Gebrauche verschwunden ist“. Vidi tekst i sliku u ,,Neues Preus. Provinz- 
blatt“ svez V. pag. 59. 
