106 FR. Š. KUHAŠ, 
Nešto o poviesti cimbala. 
Obično se misli, da su Rimljani i Heleni rabili ovo glasbalo, bu- 
dući da se u njih nalaze rieči eymbalum i xvuBaxov; ali je znano 
da helensko-rimski eymbalum ne bješe strunilom, nego udaraljkom 
(Sehlaginstrument) od dviju šupljih mjedenih polukrugalja, koje 
udarahu poput sadašnjih zila jedna o drugu." Ipak nije nevjerovno, 
da su Heleni i Rimljani znali za glasbalo naliko našemu cimbalu, 
budući da se u njih često spominje psalterium, ba)rrowov, drevni pako 
asirski i hebrejski nabel ili nebel kao i kinezki kin ne bijaše ničim 
inim do primitivnijega cimbala. 
U staroslovjenskih spomenicih spominje se cimbalo pod imenom 
KHMBANB, KOVMENNA, KOVMBENIH, KOVMBNIG 1 KNMGANA, što je očevidno 
dosljedni prievod helenskoga zvuPeJov. Ove rieči dolaze u ,Psal- 
terium cum commentariis, uti putant 5. Athanasii, cod. membr. saec. 
uti videtur XIL.“, u ,Homiliae variorum cod. membr. saec. XIII.“, 
u ,Apostolus variorum cod. membr. anni 1324“, u ,Menaeum, cod. 
chart. saec. XVI. itd. (Vidi Miklošičev Lex. palaeoslov.) 
Rusi zovu ovo glasbalo: yumćazw, Poljaci: cymbal, lužički Srbi: 
cimbal, Česi: cimbćl, Slovenci: cimbala, Litavci: cimbalas, cimbelis, 
cimbolas. Da je slov. kuugarvn, cimbal istovjetna rieč s grč. xvuBe)ov, 
o tom ne ima sumnje; kano što je s druge strane izviestno, da 
obje po jeziku jednake rieči ne znamenuju jednoga glasbala kod 
Grka i Slovjena. Sudaranje onih rieči kod slovenskih naroda kaže 
nam davnu drevnost, dočim naprotiv nije ni malo historijskim tali- 
jansko ime ovoga glasbalo, dolce melo; ili njemačko: Hackbrett ili 
tursko: santur. 
Njemačka rieč Hackbrett, biti će prije porugljiv naziv, nego li 
takav, koji bi pokazivao, da je cimbalo njemačkoga poretla ili nje- 
mačkoga predanja. 
Stari su Česi medjutim nazvali ovo glasbalo i slavnik, skrova- 
dnice, vučnice, zvonky i žaltaš. Josip Jireček piše u svojoj raz- 
pravici ,O hudebnich ndstojich staročeskych“ evo ovo: 
a) ,Slavnik, psalterium , žalt4k, slovo patrnč umčle utvošenć 
k naznačeni stroje, z ciziny prinešenćho. Psalterium dle Violett-le- 
Duca od XII. včku bylo v obyčeji i skl4adalo se z trojfihelnćho 
2 Dea M P , 2 
rimu, z resonančniho dna, opatženćho otvory zvukovymi, a ze 
" S tim bi se slagao i korien rieči. Sr. xvuBoc = posuda, kupa; sskr. 
kumbha. Fick: Vergl, Wč6rterbuch II. 303. 
