Dimitar Zvonimir, 
kralj hrvatski. 
Čitao u sjednici Jilologičko-historičkoga razreda jugoslavenske akademije znanosti 
i umjetnosti dne 14. listopada 1876. 
PRAVI ČLAN PROF. MATIJA Mrsić. 
Povod mi se je dao!, da se pustim uposried drugih naučnih po- 
slova svojih u dublje izučavanje naše narodne poviesti u onoj dobi, 
kada je kraljevska kruna kitila glavu vladaoca, koga su Hrvati vikli 
već od toliko vjekova nazivati imenom Zvonimira kralja, te kojega 
i ja ovdje zato tako zovem, klanjajući se u ostalom onomn nasto- 
janju triezne i ozbiljne znanosti, koje je za tim pošlo, da nadje 
na temelju najstarijih spomenika i uza pomoć nauke jezikoslovne, 
kako je Hrvat ime toga svoga kralja prvobitno izgovarao. 
Prihvativ se posla, koji me je zapao, prionuh uza-nj punom zbi- 
ljom, tražeći žudnjom najvećom, da si stvorim što vjerniju i što 
jasniju sliku života Hrvat& i njihova vladara u onoj dobi, u koju 
me je vodila nauka moja. 
O tom pako radeći nadjoh polje iztraživanja i izpitivanja histo- 
rijskoga, na koje mi je stupiti valjalo, ne zanemareno i korovom 
zaraslo, nego već brižno i liepo obdjelano. Nu za to, što nam je 
narodna poviest u onoj dobi, koju je meni izučavati bilo, toliko ob- 
radjena i objasnjena, neide nikakova zasluga morda naše domaće 
povjestnike starijih vremena: jer i ponajbolji medju njimi jedva da 
su što drugoga u ovoj stvari privriedili, van što su nam u svojih 
spisih sačuvali po koji spomenik davnih vremena. Ni strana davnija 
historijska književnost neučini ništa za razbistrenje predmeta, oko 
kojega sam ja raditi imao. Istom u najnovije vrieme počeše se za-nj 
zanimati susjedi nam Niemci, i mi imamo razloga, da pohvalno spo- 
menemo trudove s te strane za našu stvar uložene. Glavni medjutim 
radnik na polju narodne poviesti u onoj dobi, koju je i meni učiti 
1 Naumljenim svetkovanjem osam-stogodišnjice kralja Zvonimira. 
* 
