194 LJ. VUKOTINOVIO, 
triasnim i kredinim stvorbam ; doline su pune kotlinah, znietvah, po- 
norah i šupljinah, većim dielom su bez izvorah i vodah, a oni po- 
točiči i potoci, koji bi onuda tekli, svi su kratke duljine, te bi pa- 
dali u ponore, koji ih podzemno odvadjaju u more. 
Nu uz to pokrivaju mjestimice vapnenjake škriljevci pjesčani, kao 
što od Moravice do Skrada, od onuda prema Brodu na Kupi, zatim 
kod Delnicah i kod Fužinah. Svigdje gdje se škrilji pojavljuju, 
tamo imade zvirištah i vode u izobilju, te su i polja i livade bujnije. 
Srednja višina priedielah izmedju Severina i Jelenja, kud Lujzina 
cesta vodi, iznaša u promjeru 2000 stopah nad Jadranskim morem ; 
od Ogulina pako preko Skrada, Delnicah, Lokavah, Fužinah i 
Plasa, kuda je željeznica sagradjena, iznaša do 2200 stopah; kod 
Lokavah je poimence 2400, kod Fužinah pako do 2600. Kad nebi 
vapnenici kroz svoje pukotine svu vodu propuštali, i kad nebi cieli 
priediel uslied toga tako suh i mršav bio, botanik bi ondje još 
mnogovrstniju vegetaciju našao, nu ovako se mora reći, da na svih 
mjestih, koja su pristupnija, neima se nitko nadati izobilju ni bo- 
gatstvu flore. Koji želi šta osobita vidjeti i ubrati, njemu se je pe- 
njati na najviše vrhove i na najstrmije pećine; samo ondje se može 
upoznati karakter flore nadprimorske. Tako se n. pr. može osobito 
preporučiti: Javorje, Viševica, Bitoraj, Tuhobić, Plase; zatim viso- 
čine nad Bukaricom i Kraljevicom; Senj, Vratnik i medju ostalima 
osobito Klek, zatim Rišnjak. Bielolasica, zaradi velike i bujne šume, 
koja siže do vrhunca, stoji u drugom redu. 
Na ovih bregovih stiču se karakteri flore istranske — osobito 
Učke, zatim flore kranjske, a uz to ima bilinah, koje su izključivo 
hrvatske. Takove su izključivo hrvatske biline: n. pr. na Kleku: 
Pedicularis brachyodonta Sehlos. Vuk., Cerastium decalvans Schlos. 
Vuk. Hieracium Pavić Schultz Bip., Carduus alpestris W.K,, 
Primula viscosa W. K. Na Javorju: Silene Schlosseri Vuk., Zlhe- 
vacium Račkiu Vuk., Anthyllis tricolor Vuk. Na Tuhobiću: Carduus 
candicans W. K. 
Od južno-kranjskih bilinah imade na Bitoraju: Ranunculus hy- 
bridus Biria, Erigeron alpinus L., Anthriscus rvivularis Dollin, Zie- 
racium pallesceus WW. K. 
Od istranskih, n. pr.: Phyteuma scorzoneraefoliwm Vill. 
Od dalmatinskih: Stlene graminea? Vis. 
U obće se može reći, da je na visokih bregovih, čim dalje 
prema iztoku leže, vegetacija bogatija i da se je tamo moći sigurno 
nadati gdjekojoj novini, dočim prema jugu i zapadu samo uz obale 
