Književne obznane. 
Starinske uredbe i običaji naroda rimskoga. Priredio i 0 
Svom trošku izdao za potrebu gimnazijalnih učenika pri tumačenju 
latinskih spisatelja Jozip Riboli e. k. gimnazialni profesur. 1. dio: 
državne uredbe ili poviest rimskoga ustava. U Zadru 1576. u 8. str. 
VIII. € 113. 
PRIOBĆIO PBOFESOR FR. MAIXNER. 
Tko je ikada i zavirio u sustav naših gimnazija, biti će se do 
sita osvjedočio, da mu je temeljem staroklasička filologija. S toga 
je, mnijem, upravo dužnost svakoga svjestnoga učitelja staroklasičkih 
jezika, da što najbolje može, nastoji unapredjivati temeljito i točno 
razumievanje klasika u svojih učenika, da time doprinosi, kako bi 
ti krasni nauci i u nas urodili plodom, kakovim su urodili u svih 
prosvjetljenih naroda evropskih. U nas Hrvata ima točno pozna- 
vanje prosvjete staroklasičkih naroda još i posebnu svrhu, buduć 
je domovina naša takodjer bila kroz mnoge viekove pozorištem ne- 
brojenih sgoda i nesgoda istih naroda te i sada još obiluje drago- 
cienimi spomenici njekadašnje kulture njihove, kao što riedko koja 
druga zemlja. Iztaknem li k tomu jošte, da se dubrovačka knjiga 
naša što neposredno što posredno od velike česti osniva na starih 
klasicih latinskih i grčkih, to scienim, da će mi se jedva tko pro- 
tiviti, ako reknem, da od srca pozdravljam svaku knjigu, koja si 
je uzela zadaćom odstraniti težkoće, koje nas prieče u tom nasto- 
janju našem, te nas tako bliže dovodi onomu cilju, što ga učenjem 
klasičkih jezika i svestrane prosvjete njihove postići želimo. 
U koliko je napomenuta knjiga g. prof. J. Ribolija to polučila, 
svrha je ovim redkom da pokažu. 
Djelo g. Ribolija nije samostalno znanstveno iztraživanje, nego 
knjiga, koja tek rezultate tudjih iztraživanja o rimskih starinah 
hrvatskoj mladeži na materinskom jeziku njihovu prikazuje. Time 
je i stanovište označeno, s kojega se djelo njegovo prosudjivati 
mora, to jest kritika se tu prije svega ima prilagoditi načelom pe- 
dagogičkim; nu buduć se i od te vrsti knjiga iziskuje te iskati 
mora, da se u njih reć bi zrcale rezultati najnovijih iztraživanja, 
ili da se drugim izrazom poslužim, da pisac stoji na visini one zna- 
nosti, koju mladeži i nestrukovnjakom pristupnom učiniti hoće, to 
se time kritici i nehotice pruža drugo polje, polje dosta široko, da 
naime osim pedagogičkoga momenta potakne i znanstveno. 
