220 FR. MAIXNER, 
Aug Pauly. Stuttgart 1859—52 (1. svezak u 2. drugom izdanju 
od W. Terffel-a Stuttgart 1862 i 1863) pa na slično hvaljeno! 
djelo francezko: Dictionaire des antiquitćs grecques et romains ete. 
ouvrage redigć par une societč d' ecrivains speciaux, d' archeologues 
et de professeurs sous la direction des M. M. Ch. Daremberg et 
Edm. Saglio.. (Paris 1873 sl.), naravno u koliko je do sada izašlo. 
Napokon bilo je neobhodno potrebito, da se je g. pisac barem u 
I. dielu, koji radi o postanku rimske države, poslužio kojim povećim 
linguističkim djelom, najpače Corssenovimi: Ueber Aussprache, Voca- 
lismus und Betonung der lat. Sprache. Leipzig 1868 (2. izd.) Kri- 
tische Beitriige zur lat. Formenlehre i Kritische Nachtriige zur lat. 
Formenlehre. (U istinu samo glasoslovje); Nješto bi takodjer našao 
u FPottovih ,Etymologische Forschungen“, u Curtius-ovih , Grund- 
ziige der gr. Etymologie“ iu Kuhnovu časopisu za sravnjuju će jeziko- 
slovje, ili, ako su mu ta djela bila nepristupna, barem , Etymolo- 
gisehes. Worterbuch der lat. Spr. v. Vaniček. Leipzig 1814.“, koji 
u stručnu pregledu sadržava sve važnije rezultate novije lingvističke 
nauke, Da se je g pisac timi djeli bio poslužio, nebi nam u njekih 
paragrafih svoje knjige svom ozbiljnoštju pričice izpripoviedao i 
etimoložka izvadjanja donio, u koja dan danas već nitko ni ne- 
vjeruje. O tom u ostalom kod dotičnih S8.! j 
Toliko sam smatrao nuždnim da reknem o predgovoru. Sto se 
gradiva u djelu izradjena tiče, to ga g. pisac razredjuje u sliedeće 
glavne dielove: I. Postanak rimske države S. 1—6, II. Različite vrste 
rimskih stanovnika S. T—41, III. Državne vlasti za rimskih kra- 
ljeva S. 42 — 62. 10. IV. Državne vlasti za rimske skupnovlade 3. 
63—100, V. Državni činovnici $. 101—164, VI. Carstvo S. 165—181, 
VII. Inostrane države i gradovi podloženi Rimu 8 182—189 i 
VIII. o rimskoj sudiji &. 190—215. 
Peti dio, koji radi o državnih činovnicih, nebi imao biti posebnim 
dielom nego bi morao biti podredjen četvrtomu. Preglednije i više 
metodično bilo bi, da je g. pisac $S. 42—181 metnuo u jedan dio 
pod naslovom ,rimski ustav“ A) za kraljeva, B) za republike, c) 
za careva. Svaki od ovih odsjeka imao bi se naravno razdieliti u 
pododsjeke. 
Glede pojedinih stvari imao bih primetnuti sliedeće. Nu da ne 
bi nastalo nesporazumljenje, iztičem odmah ovdje na početku, da 
se neću posve služiti nazivljem (termini technici), kojim se služi g. 
pisac, nego većinom latinskim, jer_mi se čini, da je g. pisac u pre- 
vadjanju nazivlja odveć daleko zašao. Ako itko, to sam i ja sasvim 
osvjedočen o tom, da nam se jezik što više mora čistiti svakoga 
»mulja govora nespretna i nepodobna“, ali shvaćam to čišćenje je- 
zika tako, da se iz frazeologije barbarizmi, što je najviše mo- 
guće, iztriebe te zamiene budi pravimi našimi izrazi budi takovimi, 
koji su u duhu našega ili barem drugoga kojega slavenskoga jezika 
skovani, nu nipošto nebih želio, da se ta purifikacija i na znan- 
* Sr. recenziju u Jahresberichte ete, od 1875, sv. 7, p. 844 sl. 
