222 FR. MAIXNER, 
(curio) zadrugar  (curialis), bratstvo (gens) # brastvenjak (gentilis), 
plemepoglavar (sic! S. 6. tribunus), Gjeneral Konjaničtva ili Vitezova 
(tribunus Celerum), četovodja (magister equitum), čauš (accensus), 
bandur (lictor), satnija (centuria), satnik (centurio), domobranci (cen- 
turiae seniorum), četnici (elassici), desetorica ($ 200 decuria), gradski 
sudac (praetor urbanus), Flaminijevo jahalište (Circus Flaminius), 
dolama (tunica), buljug (turma), buljubaša (decurio), Davorovo polje 
(Campus Martius), Nadsvećenici (Pontifices) a S. 25. runski prasve- 
ćenik (opet pontifex, gdje bi imalo stojati pontifex maximus), Vi- 
tezovi (heroes, a na drugih mjestih opet za equites), na str. Đ4. 8. 
1217 tumače se javni robovi riečju pod zaporkom dodanom emrkači. itd. 
Negledeć na to, da takovim prevadjanjem neoznačujemo pred- 
meta valjano, ima se tu kao u knjizi učećoj se mladeži namienjenoj, 
još i pedagogički momenat u obzir uzeti. Takovimi prevodi moraju 
se i nehotice u mladiću poradjati krivi nazori o stvarih samih, jerbo 
ih on identificira s onimi, koje si pod istimi izrazi u svom mate- 
rinskom jeziku predstavlja. 
Kolika pomutnja pojmova može nastati s takova neoprezna i ne- 
umjestna prevadjanja nazivlja, navadjam iz knjige g. pisca sliedeće 
primjere. Lat. plebs prevadja se riečju puk, plebeii s pučani, pučki 
sr. S. 130 lev. Valemna Horatia: ut, quos tributim plebs iussisset, 
universum populum teneret = ,da sve ono, što bi puk u svojim 
skupštinam odlučio, bude obvezno za vas narod“, S. 132. ut alterum 
ev plebe consulem fieri liceret == ,da se jedan od dvaju Consula 
bira isred puka“, &. 133. itd. nu 8. 11. gdje govori o pravu priziva 
(ius provocationis) dolazi pod c) ,pravo prizivanja na pučku odluku 
proti svakoj smrtnoj osudi“, gdje puk nije nipošto plebs, nego po- 
pulus, dakle za kraljeva do Servija Tullija patricii, a zatim patricit 
i plebejci. Upravo tako u $S. 43 pripisuje se izbor (creatio) kralja 
puku. Ali i tu bi imala ta rieč značiti narod u kuriatskih skupštinah 
sakupljen, dakle patricije. U S. 31. op. ,»pučko blagostanje“ s obzirom 
na vlastelu (nobiles), o kojoj je prije bio govor, imao bi puk zna- 
čiti isto što ignobiles. Ovu zadnju rieč prevodi g. pisac inače već 
prama tomu, gdje je samostavnik ili pridavnik, sa prostak i pro- 
stački (L. Sextus n. pr. mu je prvi prostački consul 8. 30.), nu 8. 
32. govori, da je kralj Servius prijašnjim ,satnijam plemenitih vi- 
tezova“ (sex suffragia) dodao drugih dvanaest satnija ,prostačkih 
vitezova“, gdje prostački ima značiti plebetus. Collegia sacerdotum 
su g. piscu popovski sborovi, rimskim popom mu je u $. 6 Flamen, a 
u $ 115. remskimi popovi opet Fetiales, a obredi, po kojih su /eges 
sacratae ,pod presjedom Fetiala“ učinjeni, sveti popovski obredi. 8. 
20. umaljenje slobode ima biti capitis deminutio, a ipak rimski caput 
(pravno stanje) nije sloboda, a t. z. capitis deminutio media i e. d. 
minima ne stoji u nikakovu savezu sa slobodom. 
Većinu tih izraza imao je g. pisac pridržati, pa kazati kurija, 
flamen, plebejci, liktor, centurija, gradski pretor, cirk Flaminijev, pon- 
tifici, Martovo polje itd. baš tako kako je punim pravom zadržao 
izraze za konzula, pretora, diktatora, kvestora i dr. 
