KNJIŽEVNE OBZNANE. 225 
/ 
I cieli 4. i 5. S. nerazlikuje se u ničem od predidućih. G. pisac 
poprimio je Beckerovu hipotezu II. p. 18 sl., po kojoj su se rimsko- 
sabinskomu narodu pridružili Etrusci, i da se je »cielo ovako sa- 
stavljeno pučanstvo nazivalo Populus Quiritium.“ Ne ima dvojbe, 
da su sdruženi Rimljani i Babinci (Ramnes i Tities) dosta dugo 
živili u zajednici prije, nego se je pridružilo treće pleme. To se po- 
tvrdjuje time, da je broj svećenika u mnogih svećeničkih sborovih 
i poslije bio broj dva ili višekratnik od dva. Sr. dva svećenička sbora 
Dalija, (Palatini i Collini), 20 Fetiald, 4 Vestalke itd., a potvrdjuje 
se i time, što su se dvie narodnosti s početka u kraljevstvu izmie- 
njivale (Rimljani i Sabini), što jamačno nebi bilo, da su se već za 
vrieme, koje se Romulu pripisuje, fi medju sobom ravnopravna na- 
roda sdružila. Citati iz pisaca, najpače onakovi, kakav je onaj, što 
ga g. pisac iz nekritičnoga Flora navadja, ne smiju se u takovih 
pitanjih niti u obzir uzeti Sr. Lange L, p. 98. sl. Nadalje g. pisac 
o Romulu nije smio govoriti kao o historičkoj osobi veleći u 4. S.: 
» komu sjedinjenom pučanstvu (naime Latinom, Sabinom i Etruskom) 
valja još nadodati četvrtu kojekakvu vrstu stanovnika, koje omul 
oda svih strana pokupio i na stan uzeo u svome zakloništu“ (asylum, 
ne asylus, kako g. pisac ovdje i u sljedećem S. i u S. 39. krivo 
piše), i u D. $., S. 32. 1 39. itd. Ta Romul nije nego heros epo- 
nymos Ramna, kao što je Iitus Tatius h. ep. Titijd, a Quirinus 
prvobitno h. ep. sdruženih Ramna i Titija = Quirita. 
Sto g. pisac u opazci $. D. govori o Lucerih, to je u protuslovju 
stranom sa sliedećimi riečmi istoga $-a. stranom s predidućim $-om. 
Negledeć na to, da je izvadjanje rieči Luceres od /ucus aswyli, uz 
koje g. pisac pristaje, posve MSnsea to mu je po Š. 4. lucus 
asyli na Kapitolin. brdu, po $S. je palatinski gaj, a budučć se 
malo dalje opet veli, da su moi stanovali na Caeliju, to bi da- 
kle /ucus asyli morao biti ondje, jerbo su se po mnienju piščevu 
prozvali po mjestu prebivališta; a gen tomu se suviše krivo tu- 
mači , Falatinski gaj“ dodatkom ,Piazza del Campidoglio.“ 
U protuslovju je takodjer početak S-a. 5. s opazkom istoga pa- 
ragrata. Stilizacija prvih izreka toga paragrafa je tako jasna, da 
neima sumnje, da su Ztrusci 3. pleme (Luceres): ,Netom se ona 
tri različita naroda Latinci, Sabinci i Etruski ujediniše u zajedničku 
državnu cjelinu, to svaki od njih bi razdieljen u deset političkih i 
vjerozakonskih zadruga (curia) te se cielo pučanstvo sastojalo od 
trodeset zadruga, koje u naravnoj njihovoj cielokupnosti sačinjavahu 
tri plemena (tribus): Ramnes, Tities i Luceres“ i prama tomu do- 
sljedno pod konac paragrafa navadja, da su Ramnes stanovali na 
Palatinu, Tities na Quirinalu (i Viminalu) a Luceres na Caeliju. Po 
opazci pako su Luceres ,oni svakojaki bjegunci“, ,ona kojekakova 
vrsta stanovnika, koje je Romul oda svih strana pokupio i na stan 
uzeo u svome zakloništu.“ G. je pisac tu dvie razne hipoteze po- 
1 Sr. Corssen, Aussprache ete. I. st. 367. II. 79 i 85; Vaniček, etym. 
W drt. str. 140. 
R. J. A. XXXIX. 19 
