228 FR. MAIXNER, 
S. 8. Gdje se izrazi za robove navadjaju (sexvi, mancipia, fa- 
muli, pueri), imalo bi se dodati još verna i aneculla.! 
$. 9. O stanju robova. Tu je mogao -:g. pisac s njekoliko rieči 
kazati, da je stanje robova u najstarije vrieme bilo puno blažije. 
Dokaz tomu je izraz famulus, koji roba označuje članom obitelji, 
koji je 1 kod obiteljskih žrtava smio udioničtvovati. Sr. grč. oiznen: 
i stanje robova kod Homera. 
S. 11. manumissto vindieta. Nije dovoljno kazati ,gospodar bi se 
prikazao s svojim robom pred sudca (praetor) ili drugog kakvog 
visokog magistrata ete.“, nego valja dodati ,magistrata, u koga 
je vmperij. 
S. 13. Zadnja dva redka imala bi stojati na početku sliedećega 
paragrafa ili jasnije biti stilizovana, jer_po stilizaciji piščevoj mogao 
bi neuk pomisliti, da se izrazi liberti i libertini samo protežu na 
testamento manumissos, dočim se naravno tiču svih onih, koji su 
manumassione budi vindicta budi censu, budi napokon testamento 
zadobili slobodu. 
S. 14. ,Kao pridjevak (cognomen) ostajaše mu ono ime, što ga 
imaše kao rob“ — ne uviek, nego obično, jer ima dosta poma, 
gdje bi si slobodnjak (liber tus) pridjenuo i drugo nuzime. Sr. Be- 
čker IL 1, 19 i op. 181. 
U eni paragrafu veli se o slobodnjaku: ,ošišao bi se do kože 
i nataknuo bi nješto pustene kape“, zašto nješto? 
S. 16. ,Po dozvoli (t j. data civitate) mogaše svaki Slobodnik 
postati rimskim gradjaninom, kada bi mu sam narod osobitim za- 
konom i privoljom sviju zadruga podielio gradjansko pravo“, ne- 
točno je rečeno. U starije bo doba kraljevsko podjeljivaše sam kralj 
gradjanštinu, dakako s privolom kurija, buduć je novi gradjanin 
imao biti uvršćen u koju kuriju, za republike pako narod (Wussu po- 
puli civitas datu) naravno u centuriatskih, a kašnje u tributskih 
komicijih (te ge aut plebiscito). Nu taj populus za republike obuhvača 
i patricije i plebejce, tu dakle nesmije biti govora o ,,svih zadrugah“, 
koje su g. piscu curiae, dakle strogo patric. uredba. Ako je pako 
pisac one rieči tako razumio, da narod (t. j. comitia_ cent. ili tri- 
buta) podjeluje gradjanštinu (dakako (/ege ili plebiscito) a da uz to 
moraju ,sve zadruge“ t.j. comitia curiata privoliti, to je cielu stv: 
krivo: shvatio.? 
S. 17. Prava rimskih gradjana. Kod prve točke a) ius sujfrag 
moglo bi se jasnoće radi dodati, da su patriciji u svih, a plebejci 
u centuriat. i tribut. skupštinah glasovali; s istoga razloga kod druge 
točke b) us honorum, da su si plebejci to pravo postupice stekli, 
a imali su ga tek u podpunoj mjeri od god. 443 a. U. lege Ogulnia. 
! Glede zadnjega izraza sr. G. Curtwus, op. cit. str. 130 i Vaniček p. 
2, Corssen u Kuhn. časop. za sravnj. jezikosl. II, 27 X. 21; i Aussprache 
ote. I. p. 4380 
2 Sr. Rein u  Real- Encyelop. od meda 8. v. civitas str. 392 sl. i Becker 
ILEJT 91 sl. 
