234 FR. MAIXNER, 
nom odveć oštro naglasio njeke točke, stranom krivo ih shvatio, a 
stranom i izostavio njeke. Nadležnost kuriatskih skupština, kako ju 
&. pisac opisuje, osniva se na_ Dion. II. 14, nu neima dvojbe, da 
je takova kompetencija anahronizam i to s toga, što je narod tekar 
za republike stranom u centuriatskih, stranom u tributskih komi- 
cijih vršio ta prava u takovu obsegu; Dionizij prenosi kompeten- 
ciju ovih komicija na kuriat._komicija za kraljevske dobe. Tako n. 
pr. nadležnost kuriatskih komicija nije obsizala 22bora činovnika, i 
to s toga, jerbo za kraljeva nije bilo činovnika, nego pomoćnika, 
a te si je kralj sam birao. Da su kuriat. komicija ,potvrdjivala 
predložene zakone“ to takodjer ovako apodiktički rečeno nestoji. 
I ,sudbena vlast nad životom“ ima se uzeti cum grano salis. 
Tete tik je pako nadležnost njihova a) kod arogacije (4rroga- 
tio), gdje narod privoljuje, da se komu podieli patria potestes, koga 
po naravi neide b) kod izbora (creatio) kralja i c) kod podjeljivanja 
imperia kralju (lev curiata de imperio). 
Napokon nebi bilo s gorega, da je g. pisac takodjer spomenuo, 
tko sazivlje te skupštine i gdje su se obdržavale. 
U &. 58. prevedeno je vicus sa mahala, a maguoster vici s ma- 
halski poglavar. Mahala je turska rieč (sr. Vukov riečnik); možda 
bi se našla koja naša rieč? Šulek u term. riečniku ima priedjel. 
S. DD. ,Dali (Zali) u tributskim skupštinam, koje bjehu kašnje 
osnovane, neglasovahu nego sami Pučant (= plebet)“, nije točno, 
jer valja samo za prvo vrieme. Pošto su naime ta prvobitno samo 
plebis concilia dobila lege Valeria Horatia (305 a. n.) njeku zako- 
nodavnu »adlečnost, te njihova plebiscita vezala cieli narod (po- 
pulum), to je od ovoga vremena svatko, koji je bio upisan u koj 
tribus (dakle i patricut) mogao glasovati, te su ona concilia plebis 
istom od ovoga vremena prava comitia tributa. Sr. S. 120. 
S. 99 podaje pregled Servijeva popisa (census). G. pisac pristaje 
uz staro mnienje, po kojem je bilo šest razreda i prama tomu 193 
centurije. U Servijevu popisu bijaše samo pet razreda. Sr. Liv. III, 
30, 1 tricesimo sexto anno a primis tribumt plebis decem creati sunt, 
bini ex singulis classibus“ i druga mjesta kod Beckera II, 2, st 
208, op. 427. Centuria capite censorum (193 centuria) bude istom 
kašnje ustrojena. Sr. Lange, I. pr. 489. 
Census petoga razreda označuje g. pisac sa 12000 ass. Liv I. 
43 označuje ga s 11000, a Dion. IV, 16 se sa 12//, mina = 12500 
ass. Boeckh, koji je u svojih ,Metrologisehe Untersuchungen“ prvi 
cielu stvar kritički iztraživao i cieli Šervijev census na pravu vried- 
nost sveo, naslučuje 10000 assa. I Lange, koji je s drugoga  gle- 
dišta taj census izpitivao, dolazi do istoga rezultata naime, da je 
po onoj evidentnoj redukciji novaca (koju i g: pisac napominje) 
prvi razred imao 20000, II 15000, III 10000, IV 5000 a V 2000 
ass (naravno liberalnih). G. pisac dakle nije imao dovoljno razloga 
označiti census petoga razreda brojem 12000. 
S. 60. Navadja nam g, pisac i opet onu već davno zabačenu eti- 
