D42 FR. MAIXNER, 
točno, jer pomoć, koju je ovaj Grk poslanstvu pružao, sastoji samo 
u tom, da ga je pratio kao tumač." 
S. 134. G. pisac veli o vojničkih tribunih s konzulskom  vlaštju 
(tribunt militares consulari potestate): Vojnički Tribuni bijahu u 
redu imenovani u centuriatskim skupštinam, naravno uz obične gat- 
nje (auspicato). Sa svim tim Tribunova čast bijaše njekako podre- 
djena consularskoj časti, niti znamo jesu li Tribuni imali ista služ- 
bena obilježja (insigmia) kao consuli i jesu li smatrani bili kao ma- 
gistratus curules te kao taki uživali ius imaginum*. Nadležnost voj- 
ničkih tribuna za službe posve je ista kao i konzula, što se već 
potvrdjuje izrazima, koji o njih rabe: consulare imperium kod Liv. 
IV, 7, 2, Gell. n. a. XVII, 21, 19 ,tribunis militum consulari im- 
perio rem  publicam Romae regentivus“ : consularis potestas često 
kod Livija, i u Corp. Inscr. (Mommsen) 1, p. 465; ozarn čfovata 
kod Dion. XI, 60 1 Plut. Cam. I.; consulare tus Tac. ann. 1. li 
izraz pro consulibus Varro apud Gell. XIV, 7. 5, Dion XI, 62 &vy- 
Vnrarog žEyn. SB toga nemože biti ni dvojbe, da su imali ista in- 
signja, koja i konzuli, što se u ostalom i kod Livija IV, T, 2 iz- 
rikom potvrdjuje: et imperio et insignibus consularibus usos. Istom 
poslije odstupa od časti nastaje razlika od konzulata: oni nepostajn 
consulares, stoga neimaju ni onih prava, što ih konzular uživa. Da 
ius imaginum neimaju, to se sobom razumieva. U obće su pitanja, 
je su li vojnički tribuni s konzulskom vlaštju magistratus curules 
ili ne, imaju li ius imaginum, neumjestna s toga, što oni u obće 
ni nisu magistratus nego pro magistratu. Tako se i lahko može 
tumačiti ono, zašto nijedan vojnički tribum s konzulskom  vlaštju 
nije slavja slavio. Sr. Liv. XXVIII, 38, 4 ,neminem triumphasse, 
qui rem sine magistratu gessisset“? 
S. 136. Označuje se lustrum kao petgodište. Neima dvojbe, da 
lustra u potonje vrieme označuju petgodište. I Livij IV, 24 o lu- 
stru veli ,quinquennalem censuram“, te prema tomu i noviji tako. 
Nu Mommsen u ,die Lustra“ u Chronol. p. 162 sl (2. izd.), do- 
kazuje, da Livij to s obzirom na potonja navadja, a najstarija 
lustra da nisu imala nego 4 godine.* I sbilja samo tako daju se 
silna protuslovja riešiti. 
9 131. podkrala se je pogrieška, gdje se veli, da su ,prvi Cen- 
sori osobito veliku sgradu na Davorovu polju“ sagradili za obav- 
ljanje censusa (villa publica). Da prvi cenzori nisu sagradili te 
sgrade, proizlazi odtuda, da je cenzura utemeljena g. kid as LU 
a villa publica god. 319 a. n. sagradjena. Sr. Liv. IV, 22, Ti IV" 
) 
! Sr. Biihr, R. Lit. II. st. 14 sl iop. (4. izd.) i uvod u izdanje Legis 
duodecim tabularum reliquiae ed. Rudolfus Sehoell, Lipsiae 1866. 
* Sr. obširno razlaganje toga predmeta u Th. Mommsena, r&m. Staatsr. 
II. 1, str. 172 sl. 
: * Sr. Th. Mommsen, rom. Staatsr, II. 1, 821 sl. iR. G. III, p. 96 (4. izd.). 
* Sr. Weissenborn_ ad Liv. IV, 8, 7. 
