244 FR. MAIXNER, 
primahu vladu jedne pokrajine, naslovom FPropraetores“ nije tečna. 
Mjesto ,zadnja vremena“ imalo se je kazati, da je god 613 a. U. 
diktator Sulla to odredio. Izraz ,zadnja vremena“ tim više je netočan, 
što je kašnje — a to je drugo što je g pisac imao spomenuti — 
lege. Pompeia (102) imalo proći petgodište prije nego su su (kon- 
zuli i) pretori mogli poći u provincije Napokon netiče se Sellin 
zakon samo ,gradskoga i tnostranskoga Praetora“ nego i ostalih šest, 
koji su tada predstojali kriminalnim sudištem (quaesttones per petuae) 
S. 149. pod konac ,za svršetkom godine polazahu u različite po- 
krajine kao vladaoci (Propraetores)“. Mjesto vladalac bolje j je uzeti 
rječ namjestnik. Zatim onomu FPropraetores moglo se je još dodati 
pro praetore. 
S. 150. ,Novoimenovani Praetor uzašao bi prije svega na Capi- 
tolium, te izrekavši njeke molitve (vota nuncupabi it) zakleo bi se, 
da će svedj pravedno i zakonito postupati“. Posve krivo protumačio 
je g. pisac ono vota in Capitolio nuncupare, Pretor (ka“nje propretor) 
morao je, prije nego bi nastupiv svoje imperiuwm militare ostavio 
Rim, da ide u provinciju, obaviti auspicia i na Kapitoliju bogovom 
se preporučiti i moliti pro imperio suo communique re publica (Sr. 
Cic. Verr. V, 13, 34, Liv. XXI, 68, XLI, 10, XLII, 49), sada bi 
istom  ,secundum vota in Capitolio muncupata“ obukav vojničko 
odjelo (== paludatus) odputovao sa svojimi liktori, koji su se takodjer 
sada odievali u ratno odielo te stavili sjekire u fasces.' O kakovoj 
posebnoj prisegi neima ni govora kod toga čina; priseći imali su 
pretori kao što i svi drugi magistrati prvih pet dana iza nastupa službe. 
U istom paragrafu tumači se ,predavateljno pravo“ izrazom do- 
danim pod zaporkom ius adlaticium; to ima glasiti tus tralaticium. 
U zadnjoj izreci istoga paragrafa moglo bi se izrazu tus hono- 
rarium dodati ,ili žus praetorium“?, da se to nebi pomiešalo sa su- 
stavnom redakcijom od pravnika Salvija Juliana za cara Hadriana 
učinjenom, koja se par ewcellence zove tus honorariun.? 
S. 191. Osim onoga “to sam kod S. 46 rekao glede blagajničkih 
funkcija kvestorovih, opažam sada, da je krivo, što g. pisac na- 
vadja: ,Uslied Valerijeva zakona (245 a. U.) prodje glavna sud- 
benost od Quaestor& u područje centuriatskih skupština, te odsle 
Quaestori ostaše jedino kao državni blagajnici (quit conquirerent 
pecunias). Jer još i poslije god. 333 a. U. imadjahu kvestori osim 
blagajničkih poslova i kriminalno-pravne funkcije. DI Varros 121 
VI 91 commentarium indicat vetus anquisitionis M. Sergii Mani 
fili Quaestoris, qui capitis accusavit Trogum; in qua sic est: 
exquiras et adesse tubeas“. Sr. Th. Mommsena, Staatsrecht 
11. 1, str. 006, gdje se puno _primiera kriminalno- pravnih funkcija 
1 Sr. Fr. Richter ad Cice. Verr. V, 13, 34 i Wessenborn_ad Liv. 
XXI03. 
>. BE, Gicatda. DIKLELU: 
"Sr. Rein a Pauly's Real-Encyce. III, st. 22 sl. s. v, edictum, Lange 
Op. cit. 1, 776 sl. 
