KNJIŽEVNE OBZNANE. D47 
suli, Praetori, Dictatora, Quaestore itd. a opet lictori, dictatora 8. 
ULOZNSLILI I 
Tako čini i ondje, gdje prevadja lat. nazivlje: Gradski Načelnik, 
Zapovjednik Konjaničtva, Slobodnici, Robovi, Blagorodjenici, Odkup- 
ljenik, Presjedmik, Gradjani, Inostranci, Plemići, Predatnik (dediti- 
cius), Stićemct, Kralj, Puk, Pučani Cetovodja itd., a opet puk, šti- 
ćenik, gradski sudac i gradski Sudac itd. 
lsta nedosljednost opaža se takodjer u pisanju osnovnih slovaka ; 
većinom pridržaje lat. ortografiju kod osnovnih slovaka, ali ipak 
uz lictort, praetora, dictatora, Caesar-a, Clodius ete. nalazimo i Ja- 
mikolu, Cezar, liktort, Etruski, Oktavian i dr. 
Dto se tiče hrvatskoga jezika, to ima puno osebnosti a gdjekad i 
pogriešaka. Tako mu je pravopis na pol fonetski na pol opet eti- 
moložki. Uz oblike kao 2goda i nezgoda ima $S. 26 sgodan, išćeranje 
i S. 63 »šćerati ičeštje, S. 101 izfjera a S. 196 :iščera; iskljućen, 
iskati, iskorieniti, usporedjen, istumačiti, opći, raspikuća rasprava, 
raspitivanje, otkrije itd. itd. a opet sdružitt, podkrade, razkrsnica, 
bezplatno, sbog, sbor, sgrada, uzkratiti, odpraviti izplatiti, odsutnost, 
sbiti, osbiljno, razpolagati, iztaknuti, odpustiti, odkrivati, teško, svak- 
danji itd. Uz brastvo, brasvenjak, oca, očev, kraljestvo, presjednik, 
namiesnik, isvied, oskrbljen, vlasteostvo, nalješnost ($. 84) itd. dolazi 
sudca, srodstvo, kraljevski, naselbina, vlastelski, gospodski izsried, 
predšastnik, predtečni razglasi (S 11.) obstojeći, učestnik, nadležnost 
(S. 02.) itd. njeki, njekoliko obično, nu ipak kadkada neki, nekoliko ; 
potreba i potriba, potrebit i potribit (S. 117, 191, 108, 96), pedipsa pe- 
dipsati, zapovidto (n. p. 34.) a opet zapoviedi, zapoviednik ; posli, po- 
ste, poslje i poslien, zlamenit i znamenit i znamen, ko, svako, niko uz 
tko, taki, takovi, takvi, triest uz trideset, višji, mižji uz niži, bliži ete. 
Glede oblika iztičem sliedeće: U genetivu jednobroja  mužkoga 
i srednjega spola izviestnih pridavnika izpušta redovito se —a, u da- 
tivu —u, dočim se u lokalu meće —u. U nominativu jednobroja i ge- 
netivu višebroja dolaze ove forme: gataoc, medjuvladaoc, glasovaoc 
etc., mjesto gatalac i gatalaca etc.; mjesto čiji, a, e uviek čigov, a, 
0, mjesto njih čestje njizih. 
U štokavštini neobične rieči i oblici: vavjek uz uviek, vanka (n. 
pr. vanka grada, vanka Italije), paka = pako, nizoko, dali = ali, nu, 
stopro, bo = nu (n. pr. $. 88), poreste, porestao = poraste + po- 
rasao, 
Turske rieči: mahala (==regi0), buljug, buljubaša, čauš, hadet. 
Nespretan je izraz zločinstvent prekršaj 8. 167 mjesto zločin, zlo- 
činstvo. Sto se sintakse tiče, navadjam, da g. piscu zaime njihov, 
a, o veoma često rabi, gdje ima biti svoj ili se zaime posjedovno 
može izpustiti. Sr. S. 39, 43, S. 148: , Obadva Praetora u zadnja 
vremena, kada bi dovršili godišnju njihovu službu u gradu, primahu 
vladu jedne pokrajine.“ S. 130.: , Tribuni odrekoše se za to vrieme 
njihove časti“ S. 136, 168 itd. 
Brojnik jedan upotrebljava se češtje u smislu neopriedjeljenoga 
zaimena koji ili talijanskoga i njemačkoga neizviestnoga spolnika 
