MEHANIČNA TEORIJA O TOPLOTI. is: 
taja na kakem toplem kraji ali celo nad ognjem; ves čas dokler 
se led ne izstaja ves, ohrani sam in voda krog njega vedno 
enako toplote naj ga greje ogenj kakor hoče. Med tem časom 
podpira toplota samo tajanje, ogrevati pa vode še ne more; tedaj 
so po stari hipotezi rekli, da truplo ,veže“ toploto v sebi, ko 
se taja. Tudi pare imajo po tem vmišljeni v sebi ,zvezano“ 
toploto; ako jih pa vodimo po hladnih cevih, da zopet postane 
voda iz njih, se zgoste ali kondenzirajo, pa izpuste poprej zve- 
zano toploto, ki se zdaj imenuje ,prosta“ ali oproščena toplota. 
Nova teorija pa ne dopušča nobene toplotne materije, ampak 
razlaga toplotne prikazni po navadnih mehaničnih pravilih, in sicer 
po notranjem delu, ki ga opravljajo v truplu atomi in molekili 
pri svojem gibanji. Vsako gibljoče truplo ima v sebi živo 
moč, s ktero more učiniti toliko dela kolikor ga je storila 
moč, ki mu je dala njegovo hitrost. Kakor veča trupla imajo pa 
tudi gibljoči atomi in molekili po notranjih truplih svoje žive 
moči, s kterimi učinjajo svoja dela Mehanična teorija uči, da so 
spremembe živih moči med molekili in atomi vzrok zunajnih to- 
plotnih prikazni. 
Natorna postava, ki se v mehaniki imenuje: zakon ohra- 
nitve žive moči, tirja da se za stanovito pridobljeno 
delo porabi stanovit iznesek žive moči. Kjer se tedaj 
med gibljočimi trupli zgubi kaj žive moči, se pridobi enako- 
vredno delo; kjer se pa med trupli kaj dela pozgubi, se pa pri- 
dobi enakovredna živa moč. 
Temu nasproti pa so ljudje v prejšnjih časih, ko še ni bilo na- 
tanko dokazano po mehaničnih pravilih, da velja sploh zakon 
ohranitve žive moči, iskali mašine, po imenu: perpetuum 
mobile, ktera bi bila imela opravljati dela bez da bi k svo- 
jemu delu potrebovala primerne žive moči. Ker v tedanjih časik 
človek še ni umel, kako bi se mogla v njegovem truplu po za- 
užitku delati živa moč, je pa mislil, da so ljudje in živali tako 
organizirane mašine (stroji), da opravljajo vsa dela same po sebi. 
V tistih časih se je tedaj prilegalo človeškim mislim toplotno bitje, 
ktero je imelo delati toplotne prikazni samo iz sebe. Odkar pa je 
bolj umni duh spoznal, da toplota opravlja dela, kakor ko s pa- 
rami goni mašine, in da je k vsakemu delu treba žive moči, je 
jel spoznavati, da toplotne prikazni izvirajo iz nekega gibanja po 
truplih. -— Sicer sta že stara modrijana: Cartesij in Bacon 
