MEHANIČNA TEORIJA O TOPLOTI. 15 
moč. Gibljoča trupla nabirajo tedaj v sebi delo v obliki svoje 
žive moči, kar dela va-se vzamejo, predno dosežejo kako hitrost, 
toliko ga utegnejo zopet opraviti. Ko bi pa voda, ki kolo goni, 
hotela s kolesom se vzdigovati kvišku, bi ne mogla vzdigniti 
se tako visoko kakor visoko je pala, ker zmanjkalo bi jej toliko 
dela kolikor ga opravi na kolesu, ki ga goni. Tedaj pa tudi kolo, 
Zz kterim voda kladivo goni, ne oddaja vsega dela do kladiva, am- 
pak tim manj, čim več ga mu je samemu treba, da se vrti in teče. 
Mlinsko kolo, ki z živo močjo tekoče vode goni kladivo, je ma- 
šina kakor druge mašine, s kterimi opravlja ta ali ona moč svoja 
dela. Primer mlinskega kolesa nas tedaj uči, da mašine ne daj6 
nobene delajoče moči same iz sebe, ampak da samo prenašajo 
tiste žive moči, ki so jih prejele od zunanjih natornih sil, in 
pa da ne preneso nikoli vsega dela do konca, ampak da si ga 
nekaj prisvojijo same sebi, da se morejo gibati. 
Ta natorni zakon so spoznali imenitni matematiki že h koncu 
zadnjega stoletja, ter so dokazali da ni moč napraviti mašine, per- 
petuum mobile, ktera bi opravljala dela brez da bi k vsakemu delu 
potrebovala primerne žive moči. Tedaj ga ni najti v natori ta- 
kega reda v spremembah med močmi in njihovimi deli, da bi 
bilo mogoče opravljati dela brez enakovredne žive moči. Zakon 
ohranitve žive moči velja tedaj sploh pri vseh prikaznih. 
V pričo zakona ohranitve žive moči pa zgubć vse hipoteze o 
imponderabilih svojo veljavnost, ker učinki, naj izbajajo od to- 
plote, ali od svetlobe, ali od elektrike in magnetizma, niso dru- 
zega nego prikazni, ki se nam razodevajo ko opravljajo kako 
delo; delo pa tirja živo moč. 
Ni še trideset let odkar je zviti Amerikan s svoje znajdbo ves 
obrtniški svet po Evropi na noge spravil, vse je hitelo soznaniti 
se Z njegovo elektro-kemično mašino, ktera si sama kurjavo pri- 
pravlja ter se sama goni in dela! 
Znano je vsem, da močan električen tok, ko gre skozi vodo, 
stori kemično delo ko razkroja vodo na njena sostavna dela, ter 
dela iz vode kislec in vodenec. Znano je tudi, da vodenec rad 
gori ako ima dosti kisleca, in da zmes teh gazov, ako ima ravno 
toliko kisleca in vodenca, kolikor jih ima enaka teža vodć, ko 
gori, daje večo toploto nego bodisi ktero drugo gorivo; toplota 
Drumondove luči je tako velika da se celo platina v njej topi. — 
Amerikan je hotel majhno parno mašino kuriti z kislecom in vo- 
