16 S. ŠUBIC. 
dencem, hi jih dela električen tok iz vodć, ter je mislil opreći 
k parnici električno-magnetično mašino, iz ktere izvira električni 
tok ko se mašina vrti; — mislil pa je, da bo ostalo parnici zra- 
ven tega še toliko moči, da bo opravljala tudi druga dela. 
Res je, da si pri tej osnovi dela mašina sama svojo kurjavo, a le 
prehitro je vzelo vse veselje grenko spoznanje, da njena lastna 
kurjava še toliko ne znese da bi mašina sama sebe gonila, kajše da 
bi opravljala druga dela. Vse upanje se je razprašilo kakor vo- 
deni hlap. 
Omenjena Amerikanska iznajdba pa za naš uk ni brez vred- 
nosti, ker pri njeni osnovi izvira vsa moč iz elektrike, tedaj tudi 
delo, ki ga mašina utegne opraviti izvira iz elektrike Elektrika 
zopet pa izvira iz vrtenja in gibanja, pri kterem se elektromagnet 
mimo elektromagneta ali mimo sklenjenega dratu vrti. Vrtenje, pri 
kterem se dela električen tok, prihaja iz dela, električen tok 
pa dela ko razkroja vodo na njene sostavine, goreče sostavine pa 
dajo toploto, in toplota zopet dela, ko goni parnico, itd. Natanko 
se vidi pri tem primeru, kako iz prvega dela izvira_ mnogotero 
raznih prikazni, in da toplota ni druzega nego prvo delo v ptuji 
obleki, ker iz toplote izvira zopet delo. Toplota tedaj ni dru- 
zega kot neko delo v ptuji obliki; iz nje se utegne roditi ali 
zopet delo, ali elektrika in magnetizem ali pa zopet toplota in 
svetloba. 
Prečudaa je zveza med natornimi prikazni, ki jih imenujemo: 
delo, toplota, svetloba, elektrika in magnetizem. 
Iz dela izvirajo po pravi poti vse te prikazni, vse pa zopet 
dela opravljajo, ter mora pri vseh temeljit vzrok biti neka šiva 
moč, ktera se razodeva po toliko raznih oblikah; tedaj pri vseh 
teh prikaznih velja zakon ohranitve žive moči. Kjer pa velja za- 
kon žive moči, pa ni treba nobenega vmišljenjega impruderabila, 
ter nima dandanes uobene pravice več raba toplotne, električne 
in magnetične materije, temveč dela krivico kjer se rabi. 
Stara vera na imponderabile ima pa tako trdne in globoko se- 
zajoče korenine, da je ni moč na mah odpraviti. Kakor se dan- 
danes preganja prazna vera na toplotni imponderabil, enako se bo 
v kratkem preganjala vera na električni in magnetični fluid ; 
enako se je v pretečenih časih preganjal svetlobni imponberabil 
od visokodušnega fizika: Huyghens-a noter do začetka našega 
stoletja. Huyghens je spoznal leta 1690, da svetloba neobtoji 
