MEHANIČNA TEGRIJA O TOPLOTI. 21 
v sak sebi, da nimajo nobene posebne moči eden do druzega, ter 
se gibljejo kakor prosta trupla po prostoru. 
Clausius in Krčnig sta prvič dokazala, da se vse glavne 
lastnosti pri gazih dado dokazati iz moči ravno-tekočega gibanja 
njihovih molekilov. 
Dandanašnji tedaj še ne poznamo prav tistega molekularnega gi- 
banja, iz kterega izvira toplota, tedaj bi mehanični teoriji o to- 
ploti, ko bi se opirala na kako notranje gibanje, manjkalo tiste 
gotove in zanesljive stopinje, ki je ima undulaška teorija o svet- 
lobi, ki se opira na Fresnel-ove izskušnje, da ne delajo svetlobe 
drugi eterovi tresaji nego samo transversalni. K sreči pa nova 
mehanična teorija o toploti tega ne potrebuje, ker ne opira se 
sploh ne na to ne na ono molekularno gibanje, ampak samo na 
zakon ohranitve žive moči, ter se opira na izskušnje, po kterih 
se je premerila stanovitna zveza med delom in med toploto. 
Tedaj ima novi toplotni nauk več zanesljivosti v svojem temelji 
nego je ima nauk o svetlobi, ki se opira ne samo na eter in nje- 
govo gibanje sploh, ampak tudi na misli, da je njegovo gibanje 
transverzalno. Sledeča mehanična teorija ne praša, kakošno 
je tisto molekularno gibanje, iz kterega izvira toplota, ter se ne 
peča z toploto dajavnim gibanjem ampak z postavami, po kterih se 
spreminja živa moč ali delo v toploto in kako protivno iz toplote 
izvira živa moč ali delo. 
Angležki fizik Rankine je sicer ostvaril mehanično teorijo na 
temelji nekega vrtinčnega molekularnega gibanja; po njegovih 
mislih se utegnejo molekili vrteti na vse kraje in krog sebe. Tudi 
Clausius, Krčnig i. dr. so dokazovaje glavne plinske last- 
nosti jemali na pomoč gotovo molekularno gibanje, dokazivali so 
prikazni o temperaturi in o tisku pri gazih iz ravno-tekočega  gi- 
banja njihovih molekilov. K sreči pa glavni del nove teorije ne 
tirja, da bi morali dati odgovor, ali dela toploto to ali ono gi- 
banje, ter tudi v sledečem nauku ne bo govorice o tem, v čem 
toplotno gibanje obstaja. Opominjali pa bomo podpiraje in raz- 
jasnevaje matematična pravila na omenjeno molekularno osnovo po 
truplih, posebno na atomiško in na notranjo molekularno gibanje 
sploh, na kterem ne dvomi nobeden, akoravno ne more razločili, 
ktero gibanje daje toploto. 
Ogledovaje spektralne prikazni smo s pomočjo undulaške teorije 
opiraje se na zakon ohranitve žive moči, spoznali da toplotne spre- 
