9 S. ŠUBIC. 
membe izvirajo iz sprememb molekularnih živih moči. Truplo, 
v kterem raste živa molekularna moč, prihaja topleje, kakor je 
stena pod spektrom ogrela se od žive moči solnčnih žarkov. Na 
to izskušnjo vpiraje se uči novi nauk, da občutljiva toplota 
izvira iz nekega molekularnega gibanja vtoplem 
truplu. Ko pa to gibanje peša, se truplo ohladi. Ako zadevajo 
solnčni ali pa sploh toplotni žarki na truplo, utegne rasti njegovo 
toplotno gibanje kakor takrat ko se zadeva s truplom, ki ima 
močnejše toplotno gibanje v sebi ter se truplo ogreva, ako pa 
njegovo toplotno gibanje razpušča toplotne žarke ali žarečo toploto, 
ali pa ako se truplo zadeva druzega, ki ima slabejše toplotno gi- 
banje, se pa truplo ohladi. 
Ko molekularno gibanje prihaja močneje, raste živa molekularna 
moč po truplu, raste pa ob enem tudi njegova občutljiva toplota ; 
tedaj sodimo, da raste toplota ko raste živa moleku- 
larna moč, in da pešatoplota, ko se manjša živa mo- 
lekularna moč. 
Ko pa prihaja od zunaj v truplo kaka živa moč, pa ne podpira 
samo žive molekularne moči, ampak opravlja tudi gotovo delo 
notraj po molekularni osnovi. To se spoznava, ko se -premišljujejo 
prikazni na truplu, ki se ogreva. Truplo se razsteza, ko se ogreva. 
Po atomistički teoriji pa obstoji truplo iz posameznih molekilov, 
ktere vežejo med saboj moči njihove materije. Ko se spreminja 
njihova živa moč in ko prihaja med-nje močneje gibanje, se pa 
razpahujejo nekaj vsak sebi, ter je videti kakor bi se naraščali, 
ko se truplo razteza pri ogretvi. Živa moč, ki je stopila v truplo 
in ki mu daje večo toploto, ni tedaj samo pomnožila žive mole- 
kularne moči, ktera dela višo temperaturo, ampak je storila delo 
obstoječe v tem, da je z notranjimi močmi zvezane molekile po- 
tegnila nekaj vsak sebi, ter da je odrinila zunanji zračni tisk od 
prve truplove prostornine do njegovega novega obsežka. 
Vse tisto delo, ki se opravlja pri ogrevanji trupla, ko se zazpa- 
hujejo molekili in ko se odriva zunanji tisk, utegnemo imenovati: 
razpahujoče delo ali pa kakor Clausius pravi: disgregačno 
delo. Tisto delo, ki ga truplo porabi v sebi k raztezevanju, se pa zo- 
pet oprosti, ko se truplo po ohlajenji stisne do prve svoje prostor- 
nine; tedaj bomo tudi delo pri stiskovanji imenovali disgregačno. 
Ko se tedaj truplu podeli gotova mera toplote, se razdeli ta to- 
plota na dva razdelka, prvi podpira živo molekularno moč po 
