D4 S. ŠUBIC. 
ga je konj opravljal, ko je svedro vrtel, porabilo se k trenju. 
Z trenjem, ki je stresalo topovo materijo in njegove molekile, je 
preneslo se konjevo delo v notranje topovo truplo; top pa je pri- 
hajal vedno topleji. Rumfort je napolnil čeber krog topa z vodo, 
ter se je voda grela od topa. Pri ti napravi je konj delal in svedro 
vrtel, in top se je trl z svedrom in ogreval se z trenjem, ter se 
je tudi voda krog njega bolj in bolj ogrevala, tako da je v eni 
uri njena temperatura povzdignila se do 25 Celsijevih stopinj. 
V dveh urah in pol pa je voda že tako vroča postala, da je jela 
Vir Bt 
Tako osupna je bila ta prikazen delovcem, da so iz vse fabrike 
hiteli k topu, gledat kak čudež se godi, da se voda kuha in vre 
brez ognja in bez kurjave! Kakor čudna se je zdela ljudem ta 
prikazen, tako imenitna je postala za nov nauk, ki uči, da se 
iz dela napravlja toplota, nazaj iz toplote pa delo. 
Rumfort je iz te izkušnje spoznal, da se utegne iz kterega 
trupla si bodi z trenjem toliko toplote napraviti kolikor koli ho- 
čemo, kajti čim več dela se porabi k trenju tim več toplote se 
naredi. 
Rumfortova izskušnja uči, da se iz dela nareja toplota, ter_ nam 
dokazuje, da ni mogoče, da bi toplota izvirala iz stare toplotne 
materije, ker truplo da toplote kolikor hočemo, materije pa ne 
more nobene toliko v sebi imeti, da bi mu je nikoli ne zmanjkalo, 
ko bi jo dajalo iz sebe vedno naprej kakor utegne dajati vedno 
iz sebe zunajno pri trenji opravljeno delo v podobi toplote. 
Dasi je Rumfortova izskušnja prepričavna, vendar so ljudje in 
sicer učeni še kakega polstoletja trdno držali se stare vere na to- 
plotno materijo. Čim veča dela pa je toplota opravljala z maši- 
nami, ki jih gonijo soparji, tim bclj so se jasnile zdrave misli o 
toploti; vendar so le po redkom se pečali bistroumni možje z zdra- 
vim ogledovanjem in premišljavanjem gotove zveze med toploto 
in med delom. Francoz S. Carnot! je leta 1824 dal na svitlo 
svoj znamenit spis o gibavni moči ognja. Leta 1842 pa sta 
prišla dva spisa na svitlo, prvi imetnitnejši od francoza OCla- 
peyron-a ", ki je že leta 1854 deloma razglasil se 8 po Fran- 

1 S. Carnot. ,Reflexions sur la puissance motrice du feu“. 
?* Paggendorffs Ann. Bd. 59. , Ueber die bewegende Kraft der Wiirme“. 
3 Journal de I ćcole polytechnique T, XIV. p. 170 (1834). 
