MEHANIČNA TEORIJA O TOPLOTI, 25 
coskem, drugi pa od J. R. Mayer-a v Heilbronu !. S. Carnot je 
tako srečno in bistroumno preiskoval po matematični poti gibavne 
moči, ki jih daje kurjava po soparnih mašinah, da se je večina 
njegovih misel porabila več kot dvajst let pozneje k današnji me- 
hanični teoriji; nanj se opirata v svojih delih Clapeyron in Clau- 
sius. Mayer pa je pokazal, da se voda v posodi ogreje, ako se 
v rokah močno stresa; trdil je da se led z močnim tiskom mora 
spremeniti v vodo, in Mousson * je to z izskušnjo potrdil. 
Pri vsem tem prizadevanji pa je manjkalo posebno pri mate- 
matičnem dokazovanji tiste zanesljive mere, po kteri se obrača 
delo na toploto in toplota na delo; tudi je veliko mož še dvomilo, 
da bi v natori nahajala se v resnici stanovita mera med to- 
ploto in med delom, 
K razumku stanovitne mere med toploto in med delom, je treba 
ogledati natanjko navadno mero, po kteri se meri toplota. Ako 
hočemo gotovo težo vode za eno termometrovo stopinjo ogreti, 
je treba vselej gotove toplote; ali z drugimi besedami, ako ogre- 
jemo en kilogram čiste vode za eno Celsijevo sto- 
pinjo je treba vselej iste toplote, ter imenujemo to stanovitno 
toplotno: kalorija. Toplota se tedaj meri po kalorijah; in sicer 
mi v tem spisu merimo po francoskih kalorijah, ne po austrij- 
skih, ker mislimo tisto stanovitno toploto kot mero, ktera en ki- 
logram za eno stopinjo C. ogreje, ne pa tiste ki en funt ogreje za 
eno C. stopinjo. — Kakor pa toplotno mero opiramo na kilogram 
vode, bomo tudi storjena dela merili po kilogramih in po metrih, 
ter bomo po navadi imenovali kilogram-meter delo, ki se opravi, 
ako se prinese en kilogram en meter daleč. 
Prašaje po stanovitni meri med toploto in med delom bomo 
skušali določiti natanjko koliko kilogram-metrov dela se mora 
pri trenji porabiti, da se napravi ena kalorija toplote, in pa ko- 
liko kilogram-metrov dela utegne opraviti ena kalorija toplote. 
Na to vprašanje je dal Anglež Joule % naj bolj natančni od- 
govor s svojimi zanesljivimi izkušnjami, s kterimi se je pečal od 
leta 1840 do konca leta 1849. Joule je dokazalssvojimi 
izskušnjami, dase napravi ena kalorija toplote, 
1 Bemerkungen iiber die Krifte der unbelebten Natur. 
* Mousson. Poggend. Ann. Bd. 105. 
3 Joule. Phil. Transactions for the year 1850, pagi 1. 
