26 S. ŠUBIC. 
ako se ktrenji vode porabi 424 kilogram-metrov 
dela. Tedaj je vsaka kalorija ako jo merimo v spodobi dela 
vredna 424 kilogram-metrov; ali z drugemi besedami: svaka 
kalorija ima v sebi 424 kilogram-metrov dela. 
Ker je delo 424 kilogram -metrov enako vredno (ekvi- 
valent) z eno kalorijo, se imenuje: mehanični toplotni 
ekvivalent. 
Izkušnje, po kterih je Joule določil mehanićni toplotni ekvi- 
valent, se morajo jako marljtvo izpeljavati, ker treba je proraču- 
niti natanjko vsrktero pogubo storjenega dela, ki se ni porabilo 
k trenju in k ogretvi; treba pa je tudi izmeriti natanko toploto, 
ki jo je storiio delo kar se ga je res k trenju porabilo. Ker pa 
dela, ki obstoji v zgorej imenovani disgregaciji ni mogoče 
izmeriti, je Joule izvolil si k svojim izskušnjam skrbno taka 
trupla, ktera pri izkušnjah ne trpe nobene disgregacije. Kapljoča 
trupla ugajajo temu pogoju naj bolje ako se pri majhni toploti 
nekaj malega ogrevajo, ker pri majhni ogretvi se ta trupla ne 
razpahujejo toliko, da bi njihovo disgregačno delo mnogo izna- 
šalo; tedaj se pri vodi in živem srebru, ki jih je Joule 
k trenju izvolil, porabi vse delo, kar se ga v resnici s trenjem 
opravi, k molekularnemu gibanju ali k občutljivi ogretvi. 
Naprava, s ktero je Joule spreminjal delo v toploto s trenjem ži- 
vega srebra, obstoji iz dveh plošč zlitega železa, ki se tareta kakor 
mlinska kamnja ko se moka melje. Kakor moč, goneča mlinsk 
kamen dela ko melje, tako tudi dela pri Joule-tovi napravi moč, 
vrteča zgornjo železno ploščo ter jo tare ob spodnjo. Delo kar 
se ga k trenju porabi, vzame nase podobo toplote ter se ogre- 
vate plošči. Joule pa je postavil plošči v posodo napolnjeno z ži- 
vim srebrom, ter je zmeril iz dela storjeno toploto po ogretvi ži- 
vega sreba. — Pri vseh teh pri raznih okoliščinah izpeljanih  po- 
skusih se je pokazalo, da isto delo daje vedno isto toploto in da 
mehanični toplotni ekvivalent iznaša okoli 424 kilogram-metrov. 
Z drugo napravo, ki jo kaže podoba 1 (v. lit. tabl.), je Joule poskušal 
iz dela, ki se porabi k trenju med kapljinami in med trdnimi trupli, 
napravljati toploto, da bi se prepričal še bolj natanko, koliko iz- 
nese v resnici mehanični ekvivalent. V posodi abcd stoji trdna 
vrteča se os XZ, ki jo vrti padajoča teža Q z svojim delom, ki 
ga opravlja ko pada. Padajoča teža Q visi na niti, ki gre po 
škripcu O in je ovita_krog osi tako da se mora os vrteti, ko se 
