MEHANIČNA TEORIJA O TOPLOTI. 217 
nit močno napenja in raz-njo snema. V posodi ima os veliko ž njo 
se vrtečih lopat, in od strani segajo druge lopate iz stene proti 
osi, ki so tako napravljene, da ostaja kaj malo praznega prostora 
med obojimi lopatami ki se srečujejo ko se os vrti. Takih lopat 
pa je bilo kakih osem vrst v Joule-jevi posodi; posoda pa je bila 
ali z živim srebrom ali pa z vodo napolnjena, ter je kapljina pri 
vrtenji močno trla se po oskih špranjah med lopatami. 
Padajoča teža Q je dajala delo, ktero je z vrtečo osjo prenašalo 
se v posodo na lopate, pri lopatah pa se je porabljala_k trenju 
kapljine. Voda se je tedaj ogrevala od tistega dela, ki ga je na- 
pravljala padajoča teža. Ako pa hočemo primerjati porabljeno delo 
z storjeno toploto, je treba poprej izmeriti delo po kilogram metrov 
in toploto po kalorijah. Z termometrom, ki se v posodo v takne, 
ko je delo končano, se najde koliko C. toplotnih stopinj meri 
ogretev, ter se preračuni število napravljenih kalorij po tem kar 
vaga voda in kar so vzele lopate in posoda toplote va-se. 
Delo, ki se je s trenjem spremenilo v toploto, se najde po ogle- 
dovanji padajočega trupla. Mislimo si, da predno obesimo na nit 
tisto težo Q, ki pada in dela, že visi na niti toliko teže, kolikor 
je je treba da pokončava zapreke, ki se ostavljajo gibanju bodi si 
pri škripcu ali pri osi. Pri tej napravi ne bodo vzele zapreke, ki 
jih dela mašina, nič dela, ter se bo porabilo vse delo, ki prihaja 
od padajoče teže Q, k trenju in k ogretvi. Po mehaničnih pravilih 
pa teža Q, ki pade iz višine 7, od A do 2B, utegne storiti ravno 
toliko dela kolikor ga je treba opraviti, da se teža Q zapet oz- 
digne na prejšnjo višino, to delo Z pa znaša Q- ZH kilogram-metrov ; 
ako merimo težo Q po kilogramih, višino 7/7 po metrih. Ko bi 
teža Q padla prosto iz A do B bi tedaj pri B utegnila opraviti 
delo ZL =Q-:H in sicer z svojo živo močjo, ki jo je nabrala teža 
pri padu; ako zadene B s hitrostjo V je tedaj njena živa moč 
Q-V* ' Q-V? 
g 2g 
slučaji, ko pada teža prosto pa ne opravlja padaje nobenoga 
dela; pri Joule-vi napravi je pa padajoča teža vprežena, ter dela 
padaje in utegne med potjo ravno tisto delo Q-:H opraviti, ako 
tako močno dela, da ji ne ostane hitrosti, ko pride do B. Pri po- 
skusih pa ima teža, ko pride delaje do .B še neko hitrost v, kakor 
ko bi bila pala iz manjše višosti h, tedaj znese delo /, ki ga pa- 
dajoča teža Q ni oddala k trenju /= Q-.h. Delo, ki ga je pada- 


, ter delo, ki ga utegne opraviti L = ze Urin Vetem 
