28 S. ŠUBIC. 
joča teža Q v resnici k trenju oddala znese tedaj toliko, kakor ko 
bi bila pala samo iz višine 7 —h, ali pa 
L—il=0(H—nN. 
Ako se to delo razdeli med število storjenih kalorij, se dobi 
tisto število kilogram-metrov, ki jih porabi za vsako kalorijo ko 
se iz dela napravlja toplota. Po tej poti je Joule dobil pri trenji 
mesengastih (točćnih) lopat z vodo 423:92 kilogram-metrov, in pri 
trenji železnih lopat in živega srebra 424:68 kilogram-metrov. 
Naj večo vrednost in zanesljivost prišteva Joule sam svojim iz- 
skušnjam z trenjem vodć, ter sodi da je število: 424 kilogram- 
metrov naj zanesljivši stanovitni iznesek mehanič- 
nega toplotnega ekvivalenta. 
Ako se zmeri delo LZ, iz kterega se dela toplota, po kilogram- 
metrih, toplota W pa ki se iz njega ravna po imenovanih kalo- 
rijah, velja tedaj postava izražena po enačbi 
L=424. VW, 
ker vsaka kalorija vzame 424 kilogram-metrov dela, in ker se po 
zakonu ohranitve žive moči ne zgubi nič dela — kar spričujejo 
tudi na tanko Joule-ve izskušnje. 
Drugo vprašanje pa je, ali toplota, ko opravlja dela stori iz 
vsake kalorije zopet 424 kilogram-metrov dela, ali ne; z drugimi 
besedami: vpraša se, ali more toplota opraviti toliko dela kolikor 
se ga porabilo ko se je ta toplota napravila ? 
Sledeči poskus odgovarja na to vprašanje, ter potrjuje, da toplota 
vtegne opraviti zopet tisto delo, iz kterega se je napravila. Mislimo 
si v podobi 2 (v. litogr. tabl.) posodo AO, ki meri ravno en kubični 
meter, njene stene naj so trdne in neproduhljive, samo zgornja 
stena ABCD, ki meri (kakor vsaka druga) en kvadratni meter, 
naj bo tako napravljena da se po naši volji zdaj vstavi kakor da bi 
bila nepremakljiva, zdaj pa oprosti se, da se giblje brez zapreke 
gori ali doli kamor jo goni kaka moč. 
Posoda je po navadnem razumku prazna, v resnici pa je polna 
zraka... Od zunaj in od znotraj tišči na vsako steno ali na vsak 
kvadratni meter zračni tisk, ki ima 10334 kilogramov moči; ko 
bi kdo od znotraj premakljivo steno ABCD k višku vzdigoval, 
bi moral premagovati zunanjo zračno breme ter bi delal. 
V kubičnem metru zaprti zrak hočemo ogreti za eno termometrovo 
stopinjo; toplota, ki jo potrebuje k tej ogretvi je znana, ter bomo 
