MEHANIČNA TEORIJA O TOPLOTI. 29 
opazovali koliko dela opravi ta toplota, ko razsteza notranji zrak 
in ko vzdiguje breme ali zračni tisk. 
Ako se zgornja stena abcd oprosti, da je gibljoča, in ako ogre- 
jemo notranji zrak pri tej napravi, odjenjuje stena pred notranjem 
tiskom proti zunanjem prostoru, dokler notranji tisk ne dobi enake 
moči s zunanjim, ter pravimo da se ogreva notranji zrak pri sta- 
novitem zunanjem tisku. Pri stanovitem zunanjem tisku 
pa znaša primerna ali specifična toplota zraka C = 023171 
kalorij, to je vsak kilogram zraka potrebuje pri ogretvi za vsako 
termometrovo stopinjo 023117 kalorij. Ker vaga kubični meter 
zraka Q = 1:295 kilogramov in ker ga ogrejemo samo za eno 
stopinjo znaša toplota k tej ogretvi porabljena 
AQ CHI E=11:205 D>GOBIRI e kalorij. 
Pri tej ogretvi pa toplota W ni samo zraka ogrela, ampak opra 
vila je tudi zunanje delo s tem ko je odrinila zunanji tisk p = 10334 
kilogramov po vsem tistem prostoru «, za kolikor se je kubični 
meter zraka narastel. Znano pa je, da znaša kubični rastezajoči 
koeficijent « = 0:00366, to je: vsak kubični meter zraka naraste 
pri ogretvi za eno stopinjo za 0:00366 kubičnih metrov, ako ostane 
stanoviten zunanji tisk. V podobi naznanja prostorina ABCDabcd 
iznesak za « Ko pa kaka moč premaga breme p po prostoru « pa 
stori delo =p.« = 10334 >< 0:003566 kilogram-metrov. To število 
naznanja tedaj delo, po toploti opraviljeno. 
Ako se pa pri ogretvi napravi zgornja stena ABCD nepremakljiva, 
se pa ogreva zrak pri stanovitni prostorniniali pri stano- 
vitnem volumu. Znano pa je da pri stanovitnem volumu speci- 
fična toplota zraka znaša c S 01686 kalorij, ter se priogretvi kubič- 
nega metra zraka za eno stopinjo porabi toplote Q-c = 1:293 X 0:1686 
kalorij. Pri tej ogretvi se zrak ni raztezalter ni opravil nobenega dela. 
Ogrevanje pri stanovitnem  volumu nam kaže, da kubični 
meter zraka potrebuje k lastni ogretvi za eno stopinjo Q-c ka- 
lorij; pri prvem ogrevanji, ko je opravljalo se zunanje delo, 
se je pa porabilo več toplote, namreč Q-C kalorij, ter je osta- 
nek = Q(C — 6) = 1:293 (0:2357117 — 0:1686) kalorij, ki se ne po- 
rabi k lastni ogretvi, opravilzunanje delo p+a==10334 X 0:00366 
kilogram-metrov. | 
Pri tem poskusu je tedaj toplota, ki meri Q(C — ce) kalorij, 
opravila delo p-« kilogram-metrov. Na vprašanje, koliko dela 
je vsaka kalorija opravila, moramo razdeliti delo p-« med kalo- 
