30 S. ŠUBIC. 
rije: Q(C — e), ter dobimo tisto delo, kega je opravila ena ka- 
lorija, namreč 
opao 10834 X 000966 
Q-(C — e) " 1:293.(0:2371— 0-1686) 
To število 423:5 se dosti bliža številu 424, ter ni dvomiti, da 
vsaka kalorija vtegne opraviti zopet 424 kilogram-metrov dela, to 
je ravno tisto delo, kolikor se ga je porabilo, ko se je iz dela 
napravljala toplota. 
Te izskušnje uče neovržljivo, da toplota opravljaje dela 
utegne opraviti ravno toliko dela, kolikor ga je 
treba, da se iz dela zopet toliko toplote napravi 
kolikor se jo je k delu porabilo. 
To je glavni zakon mehanične teorije o toploti. Ta zakon 
sicer ne pravi druzega kot zakon ohranitve žive moči v meha- 
niki, vendar dokazati ga po izskušnjah je tim bolj treba bilo čim 
bolj je dosti učenih odrekovalo, da bi veljal ta zakon o toploti. 
Clausius ga šteje tako imenitnega, da je dal glavnemu zakonu 
posebno ime, imenuje ga namreč: ,zakon ekvivalencije med 
toploto in delom“. 
Razun Joule-jevih izskušenj so naj imenitniši poskusi, ki jih je 
na Francozkem delal Hirn '; on je premeril toploto, ki jo imajo 
v sebi soparji pri parni mašini predno pristopijo k delu, in pa 
tudi toploto, ki jo imajo v sebi potem ko so že opravili delo; delo 
pa, ki ga opravlja parna mašina z tisto toploto, ki so jo zgubili 
soparji, je premeril z dinamometrom. 
Hirn je po svoji meri porabljene toplote našel za mehanični 
ekvivalent število, ki se je toliko ločilo od Joule-jevega ekviva- 
lenta, da je opiraje se na svoje izkušnje trdil, ka ekvivalent 
nima stanovitne vrednosti, in tedaj ne velja sploh Clausijev zakon 
ekvivalencije. 
Ker je Hirn znan za znajdenega in umnega pokuševalca, je bilo 
treba pečati se resno _z njegovim poskusom. Clausius, ki je na 
stanovitnost mehaničnega ekvivalenta o toploti sezidal svojo teo- 
rijo, je hitel dokazati vzrok, iz kterega je Hirn dobil drug znesek 
kot Joule. Clausius je vzel po redu vse zadeve po tisti meri, kakor 
Ž 4235:5 kilogram-metrov. 
!Hirn, Recherches sur I equivalent mćcanique de la chaleur, presen- 
t6es a la societć de physique de Berlin. Paris 1858. 
