MEHANIČNA TEORIJA O TOPLOTI. BO 
Po tej enačbi je toplotni stan vsacega gaza popolnoma določen, 
ako poznamo njegov p in vali pa v in . Iz prve oblike izhaja 
namreč 

(1 + o) (1 + 24) 
: : ks : DV 
R pomeni stanovitno število, ker pravi enačba, da UNE 
ostane enako vreden ko spremenć kakor bodi tisk p,, 
prostornina v, in temperatura f,. Tedaj se piše sostavljena M a- 
riotte=Gay-Lussac-ova postava tudi tako-le: 
pr= R(1 + a). 
Ta enačba šteje tri spremenljive množine: prostornino v, tisk p 
in temperaturo £. Ker se pa iz vsake enačbe da preračuniti 
ena neznana množina, je dosti da poznamo dve teh spremen- 
ljivih množin; ako ted«j poznamo p in v, zvemo po enačbi tudi £, 
ter pravimo da je gazov stan popolnoma določen pri vsaki toploti, 
ako je določen njegov tisk in njegova prostornina. 
Kar velja sploh o določevanji toplotnega stanu z prostornino 
in z tiskom pri gazih, velja tudi pri drugih truplih, le da so zve- 
zane te množine pri druzih truplih po druzih postavah, ki 
jih deloma še ne poznamo. 
Treba pa je tudi določevati toploto, ki jo podelimo truplu. Naj 
meri toplota, ki jo je truplo prijelo Q kalorij. Ker od te to- 
plote Q prihaja več sprememb po truplu, se ona razdeljuje na 
več delov. En del te toplote Q podpira molekularno gibanje, 
od nje se nabere v trupla nekaj molekularnega dela ZM; 
drug del napravlja disgregacijo, ter se kroji zopet na dva kraja, 
prvi razpahuje molekile med saboj, ter opravlja notranje 
delo =/J, drugi pa pri raztezavanji premaguje zunanji tisk, ter 
opravlja zunanje delo =_ Ker se ne zgubi nič dela, ker 
velja zakon ohranitve moči, velja toplota Q zmerjana v po- 
dobi dela = 424.Q ravno toliko kakor veljajo opravljena dela, 
ter je 
44 Q=M+J>L 
Ako postavimo a = 424 kilogram-metrov, se piše enačba 
aQ=M-LJ + L. 
Ker pa množini M in J obe skupaj pomenite vse delo 
skupaj kar ga opravlja toplota Q v notranjem trupu, imenuje 
RJ. A. XIX. 
