36 S. ŠUBIC. 
Kar smo ravno dokazali velja o notranjem delu U, pa ne o 
zunanjem delu Z, kterega zdaj hočemo premišljevati. 
Mislimo si, da se truplo razteza za en diferencijal = dv svoje 
prejšnje prostornine v in da premaguje pri razstezovanji zunanji 
tlak p, ki tlači na vsak kvadratični meter njegovega površja. Spo- 
minjajmo se da smo pri razstezovanji zraka v kubičnem metru; 
dobili delo == p-4, in da se tukaj mesto a postavlja dv, pa do- 
bimo obliko zunanjega dela, ki se ga pri tem samo en diferen- 
cijal 4L opravi, 
dL = pdv. 
Tedaj je dosledno enačbe (1) tudi 
a:dQ =dU + pdv. 
Ako hočemo to enačbo integrovati, se moramo spomniti, da je 
dU popolen diferencijal, ter daje integracija 
v2, 
ćo=U,— U, + | pdo sa pi kava i Pe 
dh, 
ako pomeni Q tisto število kalorij, kolikor se jih podeli truplu, 
ko stopi iz prvega toplotnega stanu (0,, P,) v drugi stan (v, Po) -— 
Tega števila Q pa ni mogoče doseči, dokler se ne izpelje inte 
gracija zadnjega uda; zadnji ud pa se ne da integrovati, 
dokler ste množini p in # neodvisni spremenljivi, 
pač pa se da integrovati, ko je p stanoviten, da ga smemo po- 
staviti pred znamenje /, ali pa ko ste p_ in v odvisni ena od 
druge in se pozna zakon njihove odvisnosti» =: (v). 
Kadar pa poznamo zakon p» = 2 (0), to je, kadar vemo, kako 
se spreminjazunanjitlak p zaporedoma, ko se 
spreminja prostornina v, pa utegnemo integrovati zadnji 
ud, ter najdemo iznesek Q. 
Delo, ktero pomeni zadnji ud pod integralnim znamenjem, si vtegne- 
mo narisati v geometrični podobi (pod. £ nalit. tabl.). Naj bo O konec 
dveh navpičnih koordinat OXin OY; polegabscise OX odre- 
žemo kosove vO, ki naj pomeni prostornino », in košček ev, ki 
pomeni =dv; 0 in %0 pa pomenite končne prostornine; — 
poleg ordinate OY iz kraja v pa postavimo vc, ki pomeni tlak 
p sploh, kakor pomenite navpični ordinati v,a in v,b konačna tlaka 
Dobna, 
Pogled narisanega obraza kaže, da od začetka tlak zunanji sega 
do a, ko pa prostornina raste, si pa vtegnemo misliti da gre v, 
