MEHANIČNA TEORIJA O TOPLOTI. 39 
ostanek_ U, — U, zo. V tem načinu pa pravi enačba 3), da je 
treba 
a:Q = / pdv 
toliko toplote podeliti truplu, pri kterem se nima spreminjati no- 
tranje delo, kolikor jo je treba k zunanjemu delu. Ker se U ne 
spremeni, je dU = ov, ter je tudi 
dU dU 
doo) (1) 0+ (a 4, 
dU (29) 
(Z dp = — Za .dv, 
ako se integruje, d4 zakon p = 4, (v) za tiskovo kurvo pri stano- 
vitnem notranjem delu; Francoz Cazin jo imenuje: ,isodina- 
mično kurvo“; v podobi naj se naznanuje z kurvo alb. 
Spomnimo se, da pomeni U = M + J dvojno delo, tistega M 
ki se porabi k molekularnemu gibanju in tistega J ki se porabi 
pri razpahovanji molekilov med saboj, in da molekularno gibanje 
dela toploto in njeno temperaturo. Pri gazih nimajo molekuli med 
saboj skoraj nobene moči, kakor_ uče Regnault-ove in druge 
izskušnje, ter se pri razpahovanji njihovih molekilov med saboj 
ter 
ne porabi skoraj nič dela, ter je pri gazih J Z= vo, tedaj je pri 
gazih U = M. Ako pa se ne spreminja pri gazih molekularna živa 
moč M, ostane stanovitna temperatura, ter narisa tlak pri 
razstezanji kurvo, ki jo Rankine imenuje: ,isotermično 
kurvo“. — Iz našega premišljevanja je videti, da je pri gazih 
tudi notranje delo U stanovitno kadar ostane stanovitna živa mo- 
lekularna moč M ali temperatura, ter ste pri gazih isortemična in 
isodinamična kurva ena drugi popolnoma enaki. 
m 
Razumek obračljivihtoplotnihspomemb. 
Kadar je znan zakon p = 4 (0), po kterem se spreminja zunanji 
tlak pri razstezanji trupla, in kadar je med razstezanjem od stopinje 
do stopinje zunanji tlak enak notranjemu (samo toliko da premaguje 
notranji zunanji), je znano po tem zakonu tudi storjeno zunanje 
delo. Ker je pa notranji tlak zaporedoma zunanjemu enak, se 
vtegne razstegnjeno truplo s tistim delom, ki ga je opravilo pri 
razstezanji, zopet stisniti do svoje prve prostornine, ako skrbimo, 
da se tlak p pri stiskanji spreminja po edinem zakonu » = 9 (0) 
