40 S. ŠUBIC. 
kakor se je spreminjal pri razstezanji. Ako se je prostornina trupla 
dosledno podeljene toplote Q od v, do v razstegnila, med tem, 
ko se je (pod. 5) zunanji in znotranji tlak spreminjal po narisani 
kurvi aeh, se razume, da se truplo po tisti poti in zakonu hea sti- 
kovaje pripravi na svoj prvi stan z prostornino ,, ako se mu 
na tej obrnjeni poti oduzame toliko toplote Q, kolikor je je po- 
prej na isti poti prejel. 
Ako imenujemo toploto, ki jo je truplo rastezevaje se, v4-se zelo 
positivno S + Q, in delo, ki ga je pri razstezanji opravilo, 
positivno= +/pdv = + L; moramo pri obrnjenih spremembah 
toploto, ki se mu oduzame, imenovati negativno = — 0, in 
delo, kega je treba opraviti pri stiskovanji, negativno = -— L. 
Tedaj velja po znani postavi 3) 
HaQ=U—U+L.. pri razstezanji, in narobe 
—aQ=U—U—_L.. pri stiskovanji, 
ako se truplo po naznanjenih spremembah pripravi k svojemu pr- 
vemu stanu. Kakor se iz zadnjih enačeb vidi, ne da soštevanje 
množin nobenega izneska, kakor da bi se s truplom ne bilo nič 
dogodilo. Tedaj se imenovane spremembe imenujejo obračljive. 
Ko bi pa ne poznali postave » = + (v), bi ne vedeli obrniti spre- 
memb, ter bi imeli neobračljive spremembe. 
Okrožne spremembe pa se imenujejo sploh vsaktere 
spremembe o toploti, naj se vrsteć kakor bodi, po dvojnih ali po 
več zakonih in potih zunanjega in notranjega tlaka. 
Pri naj enotnejših okrožnih spremembah velja dosledno razste- 
zanja gornja enačba: 
+aQ=U— U, + Lj; pri stiskavanji pa utegne zakon 
tlaka biti drugi: 
— aQ=U, — U,— Li, ker mesto po prvi poti acb (pod. 4) 
se vtegne truplo vrniti v prvi stan 
po poti bc“a, ter se dela ostanek 
a(Q—Q)=0 +(LZ —_L), 
ta ostanek pa kaže, da po dokončanih okrožnih spre- 
membah v notranjem delu ni najti nobene spremembe; 
pač pa vtegne ostati kaj zunanjega dela L — ZL! =a(Q4— U). 
Okrožne spremembe vtegnejo biti obračljive, in sicer ko 
poznamo zakone tlaka. Ko bi pa pri okrožnih spremembah ne po- 
znali vseh zakonov » = 4 (0), bi ne mogli dobiti obračljivih spre- 
