MEHANIČNA TEORIJA O TOPLOTI. 43 
menljivk v in p pa se vtegne dQ tako spremeniti da postane po- 
polen diferencijal. Naj bo tedaj a popolev diferencijal, to je: 
mlrd ikog 
*=-$- 6 Vi, 
tedaj ima tudi iznesek na desni strani biti popolen diferencijal, ter 
po pravilih diferencijalnih velja enačba 
.dQ dQ 
a) ma (2) 
MASIRA BE 
Ako hoče izposojena nedoločena funkcija B = F (v, p) 
spolniti svoj namen, mora imeti na sebi lastnost, da velja z njeno 
pomočjo zadnja enačba; tedaj se določuje neznana funkcija B iz 
zadnje enačbe. Iz te enačbe pa izhaja, ako diferencujemo, nova 
oblika. 
nirlshlg)oia «(a)- (2):(7) 
ulrah vi (€ LE kaka da 5) - (2) (2) 
in dosledno (4) 
(BJE Md: _(£) (Z Xa (2): (42) 
X S x . , .. B : 
in to je druga glavna enačba. Množina ali funkcija lin C se 
imenuje Carnot-ova funkcija. Po neki drugi poti in nekaj tudi 
v drugi obliki je določil Carnotovo funkcijo najpoprej Clapeyron, 
pozneje in popolnoma pa Clausius. 
Pot, po kterisedoločujeneznanafunkcija 
B=(0P). 
Premišljevali smo zgorej, dokazovaje kakov iznesek ima me- 
hanični toplotni ekvivalent, toploto ki jo je treba k ogretvi zraku 
pri stanovitni prostornini in pri razstezanji. Vso tisto toploto, 
kar se je porabi več pri razstezanji kot pri stanovitni prostor- 
nini, smo vzeli v mislih k opravku zunanjega dela, ter smo 
