MEHANIČNA TEORIJA O TOPLOTI. 41 
tegrovati, ter velja pri razštezanji, kadar se toplota Q porabi, 
delo LZ pa pridobi enačba 
+aQ=U — U, + 
Ker je znan zakon, po kterem se spreminja tlak, vtegnemo po 
tisti tlakovi poti kla iz druzega konca (v,, Po) nazaj gredć pri- 
praviti truplo do svojega prvega stanu (0,, p,). Ker je zakon ostal 
isti in ker se spremembe godć med prvimi mejami, samo po obr- 
njenem redu, se obrnejo pri integrovanji samo meje in Žž njimi po- 
sitivna in negativna znamenja, množine na sebi pa ostanejo kakor 
poprej; ter velja enačba 
SataR ME PERO E otpa 
Soštevaje zadnjo in predzadnjo enačbo dobimo ničlo, kar kaže 
da na konci ne ostane nobene spremembe. Kjer koli se vtegnejo 
iz zadnjega konca spremembe nazaj do prvega stanu tako izpe- 
ljati, da se ponavljajo tiste množine prve poti z nasprotnimi 
znamenji, tam imamo obračljive spremembe pred saboj. 
> V našem izgledu je ostal zakon zunanjega in notranjega tlaka 
Pp =. (v) na celi poti isti, ter imamo pred saboj izgled naj enot- 
nejšega obračljivega spreminjevanja. Vtegne pa se med potjo sem 
tertje spremeniti tu ali tam zakon tlaka, n. pr. », == 6, (0), ter imamo, 
kakor v sledeči podobi 6. (v. litogr. tabl.) pred saboj enotne 
okrožne spremembe, in sicer obračljive takrat ko poznamo vsak- 
tere zakone p = € (v), po kterih se vtegne spreminjati toplotni stan 
trupla. 
V podobi 6. so narisane toplotne spremembe po dvojnih tla- 
kovih kurvah. 
1. Skozi a kjer stoji tlak _v začetnem stanu (%,, P,) našega trupla 
si narisajmo dve kurvi: adiabatično kurvo ad in isoter- 
mično kurvo ab. Toplotni stan naj se tako spreminja, da ostane 
med tem stanovitna absolutna temperatura T dokler se 
truplo razsteza po isotermični kurvi ab do druzega stanu (0, Po). 
Pri razstezanji naj premaguje truplov tlak od stopinje do stopinje 
enaki zunanji tlak, in sicer po znanem zakonu p = 9 (0), ker je 
znana tlakova kurva. Ako pa hočemo obraniti temperaturo_ sta- 
novitno med tem ko toplota našega trupla premaguje zunanji 
tlak in dela, je treba dajati mu od stopinje do stopinje pravo 
mero toplote; to se doseže ako postavimo naše truplo v dotiko 
z drugim truplom, ktero ima temperaturo T in dosti toplote, tako 
