48 S. ŠUBIC. 
da se ne spreminja njegova temperatura 7, ko oddaja našemu 
spreminjajočemu truplu tolike toplote s temperaturo T kolikor mu 
je je treba. 
Ker je znan zakon p == 9 (v), se dobi k temu zakonu ali k ohra- 
nitvi stanovitne temperature T potrebna toplota Q iz enačbe 
ZGELA U SPMAL 
aQ= U — U, + L, 
ako imenujemo, toploto Q positivno, kadar se našemu truplu 
podeli, in zunanje delo, ki se pri razstezanji opravi tudi _po- 
sitivno delo LZ. -—— Tedaj bo pa treba imenovati toploto nega- 
tivno, kadar bi se jemala iz našega trupla, in delo, ki bi ga 
morali porabiti k stiskanju, bi morali imenovati negativno 
delo. — Razum tega pomeni U, notranje delo v začetnem stanu 
(0, Pi), Uo pri druzem stanu (, Pe), in enako v poslednjem pre- 
mišljevanji naj pomeni U, notranje delo na tretjem stanu (0, Da), 
in U, na četertem stanu (0, Py). — Množina zunanjega dela se 
in sicer 
V2 
meri po plani L = [a == Gbuu,. 
Vi 
2. V druzem stanu trupla (2, Po) potegnimo skozi kraj b drugo 
adiabatično kurvo bc, ter naj se truplo razsteza brez da bi se 
mu dajalo kaj toplote, bo Q == o in tlak gre po adiabatični kurvi 
bc do tretjega stanu (0, Pa). Iz enačbe a-dQ == dU + dL iz- 
haja zdaj Ke dk o g 
ker je Q = 0 in notranje delo spremeni se od U, do U,, in pa 
opravi se drugo zunanje delo Z!'. Množina tega zunanjega dela je 
Va 
Di == |pđe = bevonj: 
Va 
Ker se pa opravlja zunanje delo z notranjim mora temperatura 
T znižati se do manjše temperature T'!. 
3. Iz tretje stopinje c (v,, Pg) narisajmo drugo isotermično kurvo 
cd, ki presekuje na nekem mestu d prvo adiabatično kurvo, tako 
da se po kurvah sklene pot od začetka do konca. Ako se od 
kraja 6 hoče stiskati truplo pri stanovitni svoji temperaturi 7, 
do četrte stopinje d, ga je treba postaviti v dotiko z drugim tru- 
plom, ktero ima stanovitno temperaturo T, in ktero mu zapo- 
redoma vzame vso toploto Q, ki se razvija pri stiskovanji. — 
