MEHANIČNA TEORIJA O TOPLOTI. 49 
Nasproti delu ki ga toplota opravlja je delo L,, ktero se porabi pri 
stiskanji, negativno, in toplota Q, ki se mora truplu odvzeti je 
negativna nasproti tisti, ki smo jo mu zgoraj podelili, ter daje 
integracija enačbe a:dQ =dU — dL zdaj 
—a:Qd Pa ME m 16 0B) 
ker se je notranje delo zopet spremenilo od U, do U,. Množina 
zunanjega dela se zopet vtegne meriti z planjo, ker je 
Va 
Date Tnavs ELA Us: 
Vs 
4, Ako se iz kraja d sem truplo stiska in se mu nikake toplote 
ne daje ali jemlje, gre po adiabatični poti da nazaj v svoj 
prvi toplotni stan (v,, p,). V tem naklonu je zopet Q = o in delo, 
ki se porabi je — L,, tedaj iz 
a dQ =dU +dL izbaja ...o=U, —U— 2, 
ker se je notranje delo zopet spremenilo od U, do U,. — Mno- 
žina zunanjega dela Z, se meri zopet po podobi, ker je 
Vi 
i i i GDJE 
Va 
Clausiu imenuje vsaktere toplotne spremembe, krožne spre- 
membe, ako se pripravi na konci sprememb truplo, enako kakor 
v predstoječem izgledu, zopet v svoj prvi toplotni stan. Kadar pa 
je pri krožnih spremembah zunanji tlak vsak trenutek enak tru- 
plovemu tlaku, jih pa imenuje Clausius obračljive krožne 
spremembe, ker vtegnemo po znanih zakonih tistih pot, ki 
obdajajo plan abcd spreminjati toplotni stan trupla tako, da gre 
od zadnjega konca po ravno tistih potih in zakonih nazaj do svo- 
jega prvega stanu. 
Med obračljivo svojo toplotno spremembo, ki se je godila z našim 
truplom, je vzelo spremenljivo truplo toploto Q iz toplejšega trupla, 
ki ima temperaturo T, ter je oddalo na poti nazaj v svoj prvi 
stan toploto Q, do druzega hladnejega trupla, kterega tempera- 
tura je T,. Naše truplo, ki je zdaj zopet popolnoma v svojim pr- 
vem stanu kakor da bi se ne bilo žnjim zgodilo nič, je tedaj 
pomagalo prevaževati toploto iz toplejega do hladnejega trupla. 
Naše truplo je pri tem delu pomagalec, 
RJ. A. XIX. d 
