MEHANIČNA TEORIJA O TOPLOTI. 53 
po isortemičnih kurvah T,, T,, T, zaporedoma toplotne množine 
Q', Q'1, Q11!, Q'MI; ko se pa od d& sem zopet stiska proti k, (, 
m, n,odo a, mora oddajati po isotermičnih potih T,, T; in T, 
druge toplotne množine: Q,'!, Q,"', Q,111, da dobi ko pride do a 
popolnoma svoj prvi stan. 
Mnogooglasta plan abedefghiklmnoa kaže množino dela, ki se 
je storilo iz toplote 
(Q! he Gi -- Oi 2+ Q1111) are (05 + de (01120) 
pri prevažanji iz toplejših trupel v hladnejša trupla, ter velja po 
tistem vzroku kakor poprej enačba 
a:[0'+Q0''+HQ'1LQ1_—(Q,'--Q, "0, "'0)] = + abedefghiklmnoa. 
Ko bi se obrnila vrsta sprememb od a proti 0,n,m,lk,t,h,9, 
f, 6, d,c,b do a, bi se delo, ki se je po prvi poti pridobilo iz to- 
plotnega ostanka, zopet porabilo se in storila bi se iz njega mno- 
žina toplote enaka prejšnjemu ostanku. 
Zadnja enačba dobi bolj pripravno obliko, ako postavimo to- 
ploto 
Q! 2+ GE I Gazi 2 bla S (Q,' + GR + PENA — * (Q), 
in delo 
-H- abedefghikimnoa = + L; 
ter ima enačba obliko 
a2 (Q) = L. 
Čim bolj sostavljene so krožne spremembe, tim hitreje se vrsti 
kot za kotom po mejah poligonaste plani LZ in bolj se bliža po- 
ligon kaki kurvi ki se vleče po mejah te plani od začetka do 
konca (v. pod. 9. na litogr. tabl.). Vsako tako kurvo pa si vteg- 
nemo narisati po adiabatičnih in isotermičnih potih, ako jih nari- 
šemo neskončno mnogo in jako blizo eno pri drugi; ter velja 
zadnja enačba tudi v tem naj splošnejšem slučaji. Ker pa v sebi 
zvezana kurva po mejah plani LZ zadeva samo na jako kratke 
končeke te ali une isotermične kurve, kakor n. pr. pri ed ali pri 
ml, pa dobi truplo na tej jako kratki poti tudi jako malo toplote 
edine temperature T; to jako majhno množino toplote imenujemo 
toplotni element ali algebrajično: toplotni diferencijal d4Q. 
Tedaj se dobi v splošnem slučaji opravek iz zadnje enačbe ako 
