58 S. ŠUBIC. 
enak lastnemu tlaku, ko bi spremembe hotele biti obračljive. — 
Ko se pa zrak razprostira mirno po obeh kvadratičnih _metrih, ne 
gre nazaj po prvi poti, ampak treba je pri stiskanji delati 
z zunanjim tiskem, ki mora od stopinje do stopinje imeti dobro 
toliko moči kot jo ima notranji tisk. 
Take krožne spremembe, pri kterih tlak trupla pri razsteza- 
vanji ni enak (ampak veči) zunanjemu tlaku se ne dado obračati 
PO prvi poti ali po prvi postavi tiska, ter se imenujejo neobratne. 
Ker je pri neobratnih krožnih spremembah med razstezavanjem 
zunanji nasprotni tlak manjši nego lastni tlak trupla, se pa pri 
razstezavanji ne opravi toliko dela kot pri obratnih, ter se tudi 
ne porabi toliko toplote, tedaj se ima med razstezavanjem 
dovaževati truplu manj toplote, pri stiskovanji pa se mora 
opraviti tisto delo kakor pri obratnih spremembah, ter se mora 
odvaževati toliko toplote kakor pri obratnih, ako 
hoče priti truplo v svoj prvi stan. Ker se pri tisti poti in pri 
enaki temperaturi 7' privažuje neobratnim spremembam med raz- 
stezavanjem manj toplote, je tudi ekvivalentni iznesek pripeljane 
toplote, n. pr. x (2) manjši nego ekvivalenčni iznesek odpe- 
ljane, ali kot — > S) ter je vseskupaj 
1 
(8-2), 
Iz ravno tega vzroka ima tudi v splošnem slučaji Clausijev in- 
tegral negativen znesek pri vseh neobratnih krožnih spre- 
membah izpeljan do prvega početka, ter je tukaj 
Vi 
dQ 
no 
Vi 
Gledć negativnega in positivnega znamenja je treba opomniti, 
da smo toploto, ktero pomagajoče truplo va-se jemlje —- Q, tedaj 
bi se te znamenja spremenile ko bi imenovali to toploto —- Q. 
— P. 

i 
Primerjevanje med zadnjimi toplotnimi enačbami 
in med znanimi mehaničnimi pravili. 
V osvoji mehanični teoriji o toploti, ki jo je prof. Zeuner 
leta 1865 na svetlo dal, nas je on opomnil na mehanične prikazni, 
