MEHANIČNA TEORIJA O TOPLOTI. 59 
ktere se po njegovih mislih prilegajo razumku zgoraj nevedenih 
enačeb, ker se njihove algebrajične oblike vjemajo z toplotnimi 
enačbami. V kratkem so njegovi mehanični pripomočki k ra- 
zumku ti-le. 
Podoba 10. nam naznanja tri horicontalne plani A, B, C; plan 
A so tla, plani B in C stojite nad tli, prva ima visokost h, druga 
pa h,. Na drugi plani .B leži neko truplo, njegova teža naj bo G. 
Ko sprožimo težo G da pada na tla, vtegne padaje opraviti delo 
W == G-.h, ter smemo reči, da teža G pri visokosti h nad tlami 
nam ponuja delo 
GENE ME 
Ko pa hočemo težo G od plani B do više plani C vzdigniti, mo- 
ramo opraviti delo LZ =G(h, — h); na plani C pa nam tista 
teža ponuja veče delo W,, in sicer 
W, = G-h,. 
Delo, ki smo ga opravili pri vzdigovanji od plani B do plani C, 
je izgubljeno. Ko pa imamo težo na gornji plani C, vtegnemo 
zopet pridobiti pri vzdiganji zgubljeno delo, ako namreč spro- 
žimo truplo, da pade od C nazaj na plan B, pa stori zopet 
delo L, 
Lj = G.(h, — h). 
Zgornji enačbi za Win W, pa daste za težo G dva izneska 
W W . . . 
= — Šu: Ako ta izneska postavimo v enačbo L, dobi ona 
1 
obliko 
L=—(h—h)=-=—(h—h); 
j h, 
ako primerjamo ti obliki pri padu pridobljenega dela spoznamo 
hitro, da se vjemata z oblikama 10), ki naznanjate delo, ki se je 
pridobilo pri enotnih krožnih spremembah po 6. Naj ako vza- 
. . .Vv.* . d 
memo v mislih višine hin h, za temperature in — za kak) -— Ker 
K 19% 
pa >> pomeni težo = G, je Zeuner posnel to ime za obliko 
a STE : 
I ter jo imenuje »toplotno težom 
