DOPUNJCI I IZPRAVCI ZA HRV. POVJEST. 01 
Ali iz kraljevskih listina mogosmo izvesti osim reda i dobu kra- 
ljevanja za Petra Kriesimira i njegova tri nasljednika; ne možemo 
pako i za njegove pomenute predšastnike, na ime za Stjepana, za 
Kriesimira i Gojslava, za Svetoslava, za Držislava i za Kriesimira 
starijega. Drugimi javnimi izpravami one dobe, koliko su mi za 
sada poznate, možemo se okoristiti samo za ustanovljenje vladavine 
kralja Držislava, a neizravno donjekle i njegova otca, starijega 
Kriesimira. Preostaše nam na ime dvie listine! od 9 veljače 994 i 
1 kolovoza 1000 godine, koje su sastavljene za kraljevanja Drži- 
slava i u kojih se on izriekom napominje. Prema tomu vladao je 
Držislav najmanje u posljednjem desetku X vieka. Ban njegov bi- 
jaše, kako vidismo, Godimir; a sačuvao se odlomak* darovnice od 
1029 godine, podieljene po njegovoj sestri Jelici samostanu sv. Kr- 
ševana, gdje se Godimir mimogrede napominje; čim se njegova 
uspomena u onoj kraljevskoj listini utvrdjuje. Odatle samo sliedi, 
da je Držislavov otac i predšastnik, kralj Kriesimir stariji, vladao 
svakako prije 994 godine; što se razjasnjuje i listinom,* koju je 
dne 19 prosinca 986 izdao Madius, zadarski načelnik i ,proconsul“ 
Dalmacije, u kojem nazirem lice istoga imena, koje napominje 
Petar Kriesimir i o kojem veli, da je bio ,cognatus“ kralju Krie- 
simiru. Iz Madijeve listine nesliedi da kako, da je one godine kralj 
Kriesimir još živio; ali sliedi, da je on ne daleko od one godine 
vladao. — Po tom vladanje Kriesimiru i Držislavu odpada još u 
X, ostalim pako u prvu polovicu XI stoljeća. 
Toliko se može iz sačuvanih nam listina izvaditi o redu i dobi 
vladanja hrvatskih kraljeva narodne dinastije. 
Prelazim sada na pisce, u koliko mogu biti izvorom u našem 
pitanju. 
Od suvremenih pisaca, kojim pripada priednost, navodim na 
prvom mjestu mljetačkoga ljetopisca, koj je svoj ljetopis* 
započeo X. vieka i produžio do 1008 godine, a misli se, da on nije 
nitko drugi nego mletački djakon Ivan, koj je često bio posla- 
nikom dužda Petra Urseola II (991—1009) k njemačkomu caru 
Otonu III, ili bar prijatelj djakonu Ivanu. Iz obširnije pripovjesti 
o ratu izmedju Hrvata i Mlečana, koj je zapodjenut ljeti god. 998, 
navodimo samo ovaj odlomak: ,Croatorum itaque rex ad suae 
1 T,ucius op. cit. IL, 8. Farlati 111, 111—118. "Lucius ibid. 3 Lucius: 
Memorie di Trau p. 194. *Stampan kod Pertza: Monum. Germ. Script. 
VIL, 1 seq. Rkp. vatik. br. 440 i 5.269. Ibid. p. 31. 
* 
