Tk FR. RAČKI. 
skoga chronographa i u listini Petra Kriesimira: to će nam pasti 
u oči samo ova razlika, što se u prvom izvoru navodi god. 1018 
jedini vladalac Kriesimir, u drugom dva brata, u trećem dva brata 
Kriesimir i Gojslav zajedno. Ova nas razlika nesmije dovesti u 
smetnju; jer se s jedne strane iz one listine neznade, kako je dugo 
trajalo suvladanje Kriesimira i Gojslava, s druge pako pokazuje 
nam i ono u listini poredanje suvladajuće braće, da je Kriesimir 
bio prvi suvladalac, a vidi se iz svega, da je on glavno držao 
vrhovnu vlast. Ako i je dakle i 1018 godine Gojslav vladao uz 
Kriesimira, na što naslućuje viest kod rečenoga chronographa: to 
ga je mletački izvor mogao izpustiti navedši glavnu osobu u hr- 
vatskoj vladavini, koja, hoteći satrti mletački upliv na dalmatinskoj 
obali, izazva onaj rat. 
Sravnivši viest mletačkoga ljetopisca s bilježkom kod Lupa pro- 
tospathara i barske kronike, dolazimo do toga svjetla, da je Krie- 
simir kraljevao 1018 i 1024 godine; posljednje vrieme po svoj pri- 
lici bez suvladaoca. 
Uz ove strane razjasnit će nam naše pitanje i dva naša domaća 
pisca: Toma spljetskii lvan gorički arcidjakon, kojih 
je prvi, kano što je paznato, pisao polovicom XIII, drugi polo- 
vicom XIV vieka.! Toma navodi hrvatske vladaoce samo mimo- 
grede onom prigodom, kada spominje spljetske prvostolnike i dobu 
njihova pastirstva; tako: ,Martinus archiepiscopus fuit anno do- 
mini nongentesimo septuagesimo tempore Theodosii imperatoris et 
Dircislavi regis...* Petrus archiepiscopus fuit anno domini 
millesimo quinto decimo tempore Basilii et Constantini imperatorum, 
et Crescimiri eorum patritii et regis Croatorum . . Mortuo de- 
nique Paulo archiepiscopo substitutus est Dabralis anno domini 
millesimo tricesimo temporibus principum praedictorum.“š Napokon 
o nadbiskupu Lovri veli:* ,ordinatus est in sede salonitanae eccele- 
siae anno incarnationis millesimo sexagesimo temporibus Michaelis 
imperatoris, regum vero Stephani, Cresimiri et Svinimiri.“ 
Iz ovih navoda svaki će lasno razabrati, da je Toma htjeo kod 
svakoga nadbiskupa navesti ime grčkoga cesara i hrvatskoga kralja, 
koji su onda vladali; ali i to, da nije u navadjanju bio najsretniji; 
jer god. 970 nije u Carigradu vladao Teodosij, koj u redu ovoga 
!Sr. moja o njih iztraživanja u ,Književniku“. 1, 358 slied. 548 
slied.  * Historia salonit. c. XIII. 5Ibid. c. XIV. *Ibid. e. XVI. 
