DOPUNJCI I IZPRAVCI ZA HRV. POVJEST. 19 
imena treći vladaše 116 god. već Joan Tzimisces (969-—76); isto 
tako nije god. 1060 vladao Mihajlo, od kojih se ovoga imena vla- 
dalaca pridjevom ,stratiotikos“ zahvalio na priestolju tri godine 
(1057) prije, drugi pridjevom  ,parapinax“ zasjede priestol sedam 
godina (1067) kašnje. Samo doba vladanja Basilia (II) i Konstan- 
tina (VIII) dobro je naznačena; te ovdje možemo izvjestno uztvr- 
diti, da je Toma poznavao listinu nadbiskupa Petra od 1015 go 
dine, na kojoj bi naznačeno po običaju one dobe vladanje grčkih 
vladalaca i hrvatskoga kralja Kriesimira. Prema tomu imadđemo 
ovdje 1015 godinu, u kojoj je u Hrvatskoj Kriesimir vladao, gdje 
ga po mletačkom ljetopisu nadjosmo za tri godine kašnje. Inače 
spljetski arcidjakon navodi njeke samo od onih kraljeva hrvatskih, 
s kojimi smo se upoznali iz suvremenih spomenika, na ime: Drži- 
slava, Kriesimira mladjega, Stjepana, (Petra) Kriesimira i Svini- 
mira. A godina vladavine kralja Držislava, na ime 970, može se 
utvrditi tim manje, što je za nju krivo navedeno carevanje bizan- 
tinskoga cesara, i što se arcibiskup Martin navodi u listini 1000 
godine uzporedice i kano suvremenik s kraljem Držislavom, dakle 
punih 30 godina kašnje. U tom je Toma bio dobro obaviešten, da 
je Martin bio nadbiskupom za vladanja kralja Držislava; kano što 
i u tom, da je Lovro sjedio na stolici sv. Dujma za Petra Krie- 
simira i Dimitrije Svinimira, pače i Petrova sinovca, ali ne otca,! 
Stjepana. 
Iz bilježaka* goričkoga arcidjakona Ivana o potonjoj 
gornjoj Slavoniji, t. j. dielu hrvatske države medju Kupom i 
Dravom, za vladanja hrvatskih kraljeva izvodi se: da je Kriesimir, 
mladji, bio saveznik ugarskomu kralju Stjepanu u ratu god. 1030 
proti njemačkomu caru Konradu II; pak da je prigodom utana- 
čena s neprijateljem mira sliedeće godine savezničtvo izmedju Stje- 
pana i Kriesimira utvrdjeno i tim, što je ugarski kralj izprosio 
ruku Kriesimirove kćeri za svojega sina Mirka. Izvodi se na dalje, 
da je god. 1085 poslije Kriesimira stupio na prestol drugi kralj, 
»Quem nostri Zeanum vocant“ t. j. Stjepan,? o kojem se ondje 
!U listini, pisanoj XII (ne VII) indict. mjeseca prosinca 1059 (1060) 
godine piše se Laurentius ,nuper absarensis ecclesiae_ praesul, divina 
ministrante clementia spalatinae ecclesiae electus et ordinatus archie- 
piscopus.“ Farlati III, 139. “Kod Krčelića: De regnis Dalm. Croat. 
Slav. notitiae. p. 101. 3 Muratori XIL, 254: ,Stephanus Stornato alias 
Zuane.“ 
