82 FR. RAČKI. 
za nasljednika Stjepanova i okrunjen god. 1102 hrvatskom krunom 
Tomislavovom u hrvatskom Biogradu. Petar nije doživio ove kru- 
nitbene svečanosti; on, prem ostavljen od većine naroda, sakupiv 
oko sebe svoje vjerne, opre se Kolomanu u Gvozdu, i voli junački 
poginuti,! nego li vidjeti tudjinca na priestolu, koj je proslavio 
Petar Kriesimir. Prema tomu doče Petrova vladavina negdje 1101 
godine; trajaše dakle kakovih deset godina, burnih i kobnih za 
budućnost hrvatskoga naroda. 
Kano što se odavle vidi, ja držim, da je Petar kraljevao, dok 
ga Koloman uslied ugovora sa zastupnici 12 hrvatskih rodova ne- 
zamieni na hrvatskom priestolju. Ovo se mnienje utvrdjuje izričnim 
svjedočanstvom mletačkih i ugarskih ljetopisa, po kojih je Koloman 
posjeo Hrvatsku uklonivši si kralja Petra. Onaj pako ugovor po- 
stavlja spljetski arcidjakon Toma? upravo u godinu 1102; a taj se 
podatak potvrdjuje listinom? kralja Kolomana izdanom duvnam za- 
darskim sv Marije iste godine 1102 poslije njegove u primorskom 
Belgradu krunitbe, koja je mogla sliediti samo poslije onoga ugo- 
vora.“ 
Jedini je navod, iz kojega bi se moglo izvesti, da se je vlast 
kralja Kolomana već prije 1102 god. protezala na iztočnu obalu 
jadranskoga mora; a taj je izvještaj suvremenoga sicilijanskoga po- 
vjestnika Gaufreda Malaterre o zarukah i ženitbi kralja Kolomana 
s kćerju sicilijanskoga kneza Rogera. Izpripovjedavši on o zarukah 
opisuje putovanje zaručnice iz Sicilije u Ugarsku od ostalih ovako :2 
»Anno itaque incarnationis millesimo nonagesimo septimo apparatis, 
quae necessaria erant, mense maio cum trecentis militibus usque 
Thermas conducere facit Henricum Lescastrensem  episcopum, et 
quosdam de fidelibus suis ab inde maritimo cursu usque Panoniam 
(u drugih rukopisih bolje: Panormum) cum puella procedere faciens, 
qui navibus apparatis, puellam cum multibus sponsalibus intromit- 
tentes, velis vento commissis, prospera aura flante, per aequora 
feruntur, usque dum in portum Albae, qui iuris regis Un- 
!A. Danduli: Chron. 1oc. cit. O Gvozdu svjedoče ugarski ljetopisei : Keza 
ed. Endlicher Il, 4 p. 118. Chron. Bud. p. 181. *U ,Memorialu,“ do- 
danu historiji ecel. salonit. Ja sam razpravljao obširnije o tom ,memo- 
rialu“ u Književniku 1, 375 i sglied.  *Lucius: de regn. Dalm. lib. III, 
c. 4. *Za god. 1102 navedoh više razloga u Književniku I, 382 slied. 
5 Gaufredi Malaterrae: Historia sicula lib. IV, e. 25 ap. Muratori: Seriptor. 
rer. ital. V, 599. 
