86 FR, RAČKI. 
mletačke gradove, a da će se naprama njegovu naslovu ,vojvode 
Hrvatske i Dalmacije,“ koji su već predjašnji duždi upotrebljavali, 
onako vladati kano što su se vladali predšastnici njegovi t. j. hrvatski 
kraljevi, u koliko se onim naslovom ne vriedjaju druga vladalačka 
prava. Obe dakle točke predpolažu, da je Koloman već imao vla- 
dalačka prava u Hrvatskoj i Dalmaciji; što opet potvrdjuje, da je 
onaj ugovor uglavljen, pokle bi Koloman izabran za kralja hrvat- 
skoga, čim se ona viest mletačkoga ljetopisca utvrdjuje. Ali dočim 
se Koloman u listini god. 1102 piše ,dei gratia rex Hungarie, Cro- 
atie atque Dalmatie,“ piše se on u mletačkoj izpravi samo ,Uga- 
rorum rex.“ Ova nas razlika vodi na ovu predpostavu, da je onaj 
ugovor uglavljen prije krunitbe za kralja Hrvatske i Dalmacije, 
kojom dodje Koloman u podpuni posjed kraljevskih prava, povla- 
stica i časti, neobazrievši se na to, da se je kod onoga ugovaranja 
takodjer raspravljalo pitanje: pristoji li duždu mletačkomu onaj 
naslov, koj pripade Kolomanu posjedom Hrvatske i Dalmacije. 
Prema tomu bi onaj ugovor uglavljen god. 1101, kojoj se i drugdje 
prisudjuje.' Odavle pako izvodim, da je Koloman izabran 1101 god. 
za kralja hrvatskoga, ove se godine sukobio s Petrom na Gvozdu 
i uglavio savez s Mlečani, koji su njeke gradove dalmatinske imali 
u vlasti. Koloman je trebovao u onaj čas pomoći mletačke, Mle- 
čani su pako trebovali pomoći Kolomana proti Normanom; savez 
je dakle izticao iz zajedinstva interesa. Tek sliedeće godine slie- 
dila je krunitba Kolomana za hrvatskoga kralja, pred kojom je 
sastavljen ugovor izmedju zastupnika hrvatskih i novo izabranoga 
kralja, koj se u bitnosti sačuva u ,Memorialu“ solinske povjesti, 
a potvrdjen je sadržajem suvremenih listina. Ugovor taj mogao je 
biti urečen još 1101 godine, a izmienjen prije krunitbe 1102 godine, 
koj datum postavi mu ,memoriale“. 
Belgrad je opet povraćen hrvatskoj državi, te bude god. 1102 
pozorištem krunitbene svečanosti. Ovo se utvrdjuje i tim, što se 
Belgrad navodi medju onimi gradovi, za koje se njekoliko godina 
kašnje otimao dužda Ordilafo Falier (1115). 
Sve ovo potvrdjuje, da Koloman nije prije 1101 godine imao 
vladalačke vlasti u dalmatinsko-hrvatskom primorju, te da s toga 
Belgrad nije već 1097 godine mogao biti ,iuris regis Ungarorum.“ 
Ova pripomenka u povjesti Gaufreda Malaterre ili je pozniji pripis 
! Marini: Storia civile e politica del comercio di Veneziani, III, 3. 
