92 FR. RAČKI. 
pokrajinski sabor; a ova se bilježka slaže s našom izpravom u 
tom, što ona ju izriekom potvrdjuje i što je ona razmirica, koje se 
sadržaj doznaje upravo iz listine, izravnana baš u onom saboru 
crkvenom. Gerardo je dakle obavljao svoje apostolsko poslanstvo 
u Hrvatskoj god. 1074 i 1075, a pod konac ove druge godine iz- 
dao onu izpravu. 
Za što je izprava zabilježila na čelu onaj dogadjaj, lasno se 
shvaća. Na čelo na ime izprave bilo bi imalo doći ime hrvatskoga 
vladaoca; ali toga nije u istinu tada bilo, pak je pisac volio zabi- 
lježiti, što se je s kraljem, kojega bi ime bio imao navesti, dogo- 
dilo, da je naime uhvaćen; s toga Hrvatska bez kralja. 
Utvrdivši ovako godinu onoga dogadjaja neće nam biti težko 
naći ime onoga hrvatskoga kralja, koje se u izpravi ne navodi. 
Pošto je naime sljedeće godine (1076) u listopadu zasio ban Dimi- 
trija Svinimir hrvatski priestol, a izmedju njega i Petra Kriesimira 
svjedočanstvom drugih listina vladao kralj Slavic: to ne može biti 
sumnje, da onaj ,Croatiae rex“ nije bio nitko drugi nego Slavic. 
U studenu dakle godine 1075 nije bilo u Hrvatskoj vladaoca, jer 
je kralj Slavic bio zarobljen; a taj se dogadjaj imao onoga ili pre- 
djašnjih mjeseci sbiti. 
Sada prelazim na glavno pitanje: tko je bio onaj ,comes Amicus,“ 
koj je Slavica bio zarobio ? 
Kada bismo na oko uzeli samo ime, i to kako je ono u našoj 
izpravi zabilježeno, mogli bismo doći na tu misao: da je ,Amicus“ 
bio kakav talijanski knez ili velemoža, ili pako da je ono prievod 
hrvatskoga imena. U prvom slučaju navezali bismo na onu viest 
taj dopunjak, da su talijanske čete iz prieko mora god. 1075 pro- 
valile u Hrvatsku i da se tuj zametnula bitka, u kojoj se kralj 
Slavic dopao robstva. U drugom slučaju pomislili bismo na nutrnji 
prevrat, koj se svrši na štetu kralja Slavica, padšega u vlast kolo- 
vodji toga prevrata. I zbilja ovu drugu misao prihvati! u naše 
dane M. Biidinger, dodavši da se pod onim imenom može misliti 
na velikaše Družinu ili Pribidruga ili Drugana,?* koji su podpisani 
kano svjedoci na listinah Petra Kriesimira. Ali već je Farlati usvo- 
!Ein Buch ungariseher Geschichte (1058 —1100). Leipzig 1866, S. 
108. * Družina, Drugan od ApOvrn, socius, prema str. njem. wini, ime 
obično kod Slovina. Miklošić op. cit. p. 61. Pribidrug od NnpHin, augere, 
i gpovrn. Miklošić (ib. p. 89) ne navodi ovako sastavljena imena; ali da 
Pribi-slav, Pribi-hval, Pribi-čest. 
