DOPUNJCI I IZPRAVCI ZA HRV. POVJEST. 95 
se poslije Petra Kriesimira opet ugnjezdila bila na njekih točkah 
dalmatinskoga primorja. S toga se kralj Slavic i dužd Dominik 
Silvio oprieše normanskim četam; je da li zajedno, ili je dužda 
nadošao kašnje, to se neda razabrati. U toj borbi pade hrvatski 
kralj u ruke neprijatelja; ali ovomu bi ipak uzmaći pred silom 
hrvatskom i mletačkom. U studenu 1075 bi izpražnjen priestol hr- 
vatski; kakova je sudbina stigla hrvatskoga kralja Slavica u ruku 
normanskoga vojvode Amika, ni to se ne znade. Ali to je istina, da 
Slavic nije već sliedeće godine sjedio na hrvatskom priestolu; za 
to je najvjerovatnije, da je on zarobljen poginuo. 
Ovimi se izvori ne samo razjasnuje hrvatska nego i dopunjuje 
obća povjest, osobito koliko se tiče južno-italskih Normana, jer se 
odanle crpe viest o prvoj provali ovoga ratobornoga plemena na 
iztočne obale Adrije, za kojom je sliedila poslije šest (1081) godina 
druga još veća, Dalmaciji na jug, u bizantinsku oblast dračku. Nor- 
mani su god. 1075 pokušali prvi put prenesti svoje slavodobitne 
stiegove iz južne Italije u Dalmaciju. Boreći se od 1098 godine 
sada kano saveznici Grk4 proti Saracenom, sada opet proti Grkom, 
osnovaše puljsku vojvodinu; te dok su dvorski prevrati u Carigradu 
slabili carevinu a za vladavine slabašna cara Mihajla VII parapi- 
naka (1071—8) osvojiše i posljednje u južnoj Italiji ostanke bizan- 
tinskoga zemljišta.! Ova osvajanja umio je utvrditi vojvoda Robert 
Guiscard (1059—-85), suvremenik našemu Petru Kriesimiru i Sla- 
vicu, kano i nasljedniku mu Dimitriju Svinimiru, sin Tancreda od 
Hauteville. On je sa svojom braćom od dolazka u južnu Italiju bio 
sve bojeve i pomogao svojemu rodu steći vlast u novoj domovini 
na razvalinah bizantinskoga katapanata i svladanih longobardskih 
feuda. U tih okolnostih nije čudo, ako se Normanom, pošto su 
učvrstili svoje gospodstvo u dolnjoj Italiji, prohtjelo kušati svoju 
sreću i s druge strane Adrije; ta od obala kod planine Gargana 
čini niz otoka naravski most do našega Lastova. A takodjer do 
epirske obale jest od Brindisa samo jedan skok; Robert pako dodje 
s carem Mihajlom VII, odmah u početku njegove vladavine, u pri- 
jateljski doticaj, koj bi utvrdjen zaruci izmedj Mihajlova sina i ca- 


! Glavna djela o južno-italskih  Normanih: de Bazancourt: Histoire de 
la Sicile sous la domination des Normands. Paris 1846, tom 1,11. Sehwarz: 
Ueber die Feldzige Robert Guiscaord's gegen das byzant. Reich. Fulda 
1894. Osobito Gius. de Blasiis: La insurrezione Pugliese e la conquista 
Normanna nel secolo XI. Napoli 1864. vol. 2. 
