DOPUNJCI I IZPRAVCI ZA HRV. POVJEST. 99 
105%, i gdje, na Petrovu polju kod crkve sv. Cecilije. Ta pripoviest 
dala je napokon povod njekomu hrvatskomu rodoljubu sastaviti u 
običnih one dobe latinskih stihovih: ,Epitaphium Suonimeri, regis 
Croatorum.“! 
Po domaćem dakle ljetopisu nije Dimitrija Svinimir umro na- 
ravskom smrću, nego je poginuo mačem velikaša narodnih u skup- 
štini; a povod dade poziv pape i rimsko-njemačkoga cara u kri- 
žarsku vojnu. 
Prije izpitivanja ove ljetopiščeve pripoviesti valja nam doznati 
vrieme smrti kralja Dim. Svinimira; od kojega pape i cara mo- 
gaše dobiti onaj poziv; i jeda li imade u obće traga, da se onaj 
papa i onaj car spremaše i druge vladaoce pozivaše na križarsku 
vojnu. O riešenju ovih pitanja visi to, da li je moguć onaj do- 
gadjaj, koj opisuje hrvatski ljetopisac toli turobno. 
Glede godine smrti kralja Svinimira navedoh već u predidućoj 
razpravi, da posljednja izvjestna godina njegove vladavine, utvr- 
djena suvremenom listinom, jest 1086, a da za vladanje njegova 
nasljednika Stjepana II utvrdjena je listinom godina 1089, dočim 
je u spomenutoj listini Stjepana IL, u kojoj se napominje smrt Di- 
mitrija Svinimira, godina žali bože nečitljiva. Ali iz ovih spome- 
nika sliedi bar to, da Svinimir nije umro prije 1086 a da je umro 
prije 1089 godine; u ovo trogodište pada smrt njegova. 
Odavle nije težko pronaći papu i rimskoga cara, koji su mogli 
upraviti onaj poziv na hrvatskoga kralja. Papa Grgur VII, koj je 
kroz svojega poslanika okrunio Dimitriju Svinimira listop. 1016 g., 
umrć je u Salernu dne 25 svibnja 1085 godine;* njegov nasljednik 
Viktor III izabran je u Rimu dne 2+ svibnja 1086, te je na stolici 
sv. Petra sjedio nješto prieko 15 mjeseci, do 16 rujna 1081 god. 
a nasljednik mu Urban II bi izabran u Teracini dne 12 ožujka 
1088 god. te je crkvom upravljao do 29 srpnja 1099 godine. U to 
vrieme, od 25 lipnja 1080 do rujna 1100, bijaše protupapa Wiberto, 
pod imenom Klemente III, nametnut carem Hinkom IV proti nje- 
govu protivniku papi Grguru VIL. Iz ovih se podataka vidi, da je 
kralj Svinimir preživio Grgura VIL, te da je on prestavio se ili za 
Viktora III ili negdje prve godine Urbana II. Izvjestno je na dalje, 
da kraljevanje Dimitrija Svinimira pada u doba carevanja Hinka IV 
(1056—1106). 
LU Književ. I, 386. ? Vidi Jaffe: Regesta pontificum romanorum p. 443. 
% 
