DOPUNJCI I IZPRAVCI ZA HRV. POVJEST. 101 
Burgundije, očitovao želju, da se sada, pošto su Normani izmireni, 
pomogne iztočnim kršćanom; a mjesec dana kašnje, 1 ožujka, iz- 
dade poziv na sve kršćane, da pohrle osloboditi ,kršćansku care- 
vinu“ od pogana, koji su jurve ,skoro do zidina Carigrada sve 
popljačkali.“' Ovaj poziv neostade bez uspjeha, jer se papa u svojem 
pismu* od 7 prosinca 0. g. mogao pohvaliti caru Hinku, da je u 
Italiji 1 onkraj alpa pripravljeno prieko 50.000 vojnika, kojimi će 
on priteći u pomoć priekomorskim kršćanom ; te ovoj viesti dodaje: 
pako mi bog dozvoli ovo započeti, prosim te za savjet i, ako ti je 
po volji, za pomoć; jer, podjem li onamo, tebi poslije boga ostav- 
ljam rimsku crkvu, da ju čuvaš.“ U svojoj nakani papa je još 
jednim pozivomš od 16 r. m. nagovorio sve vjernike sv. Petra, 
osobito onkraj alpa, da idu na obranu kršćanom, koji prieko 
mora stanuju u grčkoj carevini. Ali Grguru nebi dosudjeno, da on 
išta izvede osim ove priprave kršćanskoga zapada; jer već 1076 
zapodjenu se žestoka borba izmedju pape i cara njemačko-rimskoga, 
koja nije se dokončala ni smrću prvoga od obiju neizmirljivih pro- 
tivnika. S toga i ne nalazimo u mnogih listovih i pismih pape Gr- 
gura VII od 1075—1085 ni najmanjega traga o nastavljanju nje- 
gova 10(4 započetoga rada oko križarskih vojna; sva mu briga 
bijaše upravljena na poslove zapada, na dokinuća zlih poraba u 
crkvi i na poravnanje one razmirice. Ali ne samo Grgur nije po- 
slije 1074 godine ništa mogao učiniti za izvedenje one nakane, nego 
ni njegov nasljednik Victor III nemogaše se latiti toga posla; tek 
obiju nasljednik Urban II prihvati u svoje ruke, što je Grgur bio 
potaknuo; ali i to ne prvih godina svojega vladanja, već tek 
god. 1095, u sboru držanom prvih dana ožujka u Piacenzi,* naj- 
pače u velikoj skupštini držanoj u Clermontu dana 18—28 stude- 
noga. I ova je godina pokrenula veliku onu seobu kršćanskoga 
zapada na muhamedanski iztok, koja se izvodila u križarskih 
vojnah. 
Sada nam neće biti odviše težko prosuditi vjerodostojnost one 
pripovjesti u vatikanskoj kronici hrvatskoj. Poziv pape Grgura VII, 
razaslan na kršćanski sviet god. 1074, mogao je doći u Hrvatsku 
za vladanja kralja Slavica; ovaj je tek buduće godine prije stude- 
noga prestao vladati; a kada njegov nasljednik Dimitrija Svinimir 

! Obe listine kod Mansia: Collect. concil. XX, 97. 100.  ?Ibid. p. 149. 
3 Ibid, p. 163. “Acta synodi ibid. p. 804 seq. Ibid. p. 815—920, 
