NARAVOSLOVNE CRTICE. 115 
još prije 20 godina brojila 1000 svezaka, većinom medicinskoga 
i naravoslovnoga sadržaja; ima u nutri i rukopisa od Stellina, 
Cesarotta, Mascagna itd. Osobito podpuna je naravoslovna litera- 
tura jadranskoga mora, koju težko da ćeš drugdje naći, jer su 
tja najmanji spisi toga predmeta tamo zastupani, uz više ruko- 
pisa naravoslovnog sadržaja. Vidio sam tude n. pr. stari atlas (on 
ga nazvaše ,codice“) pod naslovom ,Zcones piscium“, u kom je 
vješto naslikano 150 vrsti riba i 14 vrsti raka, većinom iz Dal- 
macije i quarneskih otoka, a slike su snimljene od komada kako 
su tekar iz mora izvadjeni, da im bude oblik i boja čim na- 
ravnija. 
Tekst, gdje su po svoj prilici morale biti te ribe opisane, valja 
da se je izgubio. Dr. Nardo drži da je to djelo suvremeno s Aldo- 
vrandiem i valjda iz XVI stoljeća, te _mnije, da bi to mogla biti 
ona knjiga ,de piscibus“ Aquilejskoga patriarka, koju Alfonzo Pa. 
nero spominje u pismu, upravljenu Aldovrandu 25 rujna 1568. 
I tako prodje po koj dan, što sam se bavio pregledanjem drago- 
cjenih zbirka gosp. Narda, te mu se ovdje liepo zahvaljujem za 
njekolicinu darovanih predmeta, koji su na svome mjestu popisani, 
kao ne manje za znatan broj njegovih spisa i djela naravoslovnog 
sadržaja. Kad bi bilo moguće nabaviti sve zbirke, ili barem knjiž- 
nicu Dr. Narda za naš narodni muzej, to bi se osnovala naravo- 
slovna biblioteka, koja bi tim važnija bila za nas, što zasieca te- 
meljito u sve grane prirodopisa u obće. 
Posjetih nadalje gosp. Ivana Spinella, meni dobro poznata kao 
velikog prijatelja pokojnoga našega Sandra. Isti posjeduje liepu 
malakologičku zbirku; podpunija mu je paleontologička, neznam 
sada iz koga mjesta Mletačke, u kojoj ima jako mnogo prije ne- 
poznatih vrsti, koje je on sam odkrio bio. Kazivaše mi, da on 
nejma toliko znanja, koliko bi trebalo, da objelodani toliko blago, 
i žalio, da će mu biti sav trud badava, jer neki njemački paleon- 
tolog kriomice popitkivaše, dok je došao u trag istim mjestim, te 
odnio sa sobom mnogo okamina, koje bi negdje na skoro izdati 
morao. Akoprem je za znanost sve jedno da li Petar ili Pavao 
izdaje stvari za istu važne, to se ipak odobravati nemože način, 
što ga upotrebi nepoznati Niemac, da si prisvoji odkriće gosp. 
Spinella, tim više, što, kad bi se on neposredno obratio na istoga 
gospodina, on bi mu sigurno bio išao na ruku, a djelo njegovo 
bi podpunije izašlo, samo što bi morao bio na svojem mjestu pri- 
