NARAVOSLOVNE CRTICE. 114 
crpiti gradivo malakologičko, što sam takodjer izveo u svojoj raz- 
pravi ,Prinesci malakologiji jadranskoj“ u XI knjizi ,Rada“. Tko 
se želi bolje obaviestiti o samom djelu, neka gleda istu razpravu, 
jer ovdje neću opetovati tamo rečene stvari. Makar kad bi mi se 
zamjerilo, drago mi je ovdje potaknuti dvoje, prvo da su tali- 
janski naravoslovci, i to ponajprije gosp. Dr. Camillo Gentiluomo, 
ravnatelj taljanskog organa za malakologiju ,Bulletino malacolo- 
gico“, tako zadovoljni s mojim tumačenjem Chiereghina, da su 
me molili za prevod, koga odmah izdadoše kao drugi svezak bi- 
blioteke malakologičke u dvostrukom izdanju, to jest jedno jeftino 
a drugo sjajno. Drugo, u uvodu spomenutog mog članka upozorio 
sam taljanske naravoslovce na to, da bi vriedno bilo, tumačiti i 
ostalo djelo Chiereghina, na što ja ni vremena, ni potrebnu lite- 
raturu imao nisam, i eto gosp. Nardo dao se tumačiti korepnjake 
i izdade djelo: ,Annotazioni illustranti cinquantaquattro specie di 
crostacei del mare adriatico precedute della storia antica e re- 
cente della carcinologia adriatica“ sadržano u: ,Memorie dell' Isti- 
tuto veneto di scienze lettere ed arti“ Vol. XIV. Venezia 1869. 
Po mom mnienju najbolje Nardovo djelo, u kom ima obširnu po- 
viest jadranske karcinologije, zatim ilustrira 94 vrsti korepnjaka 
jadranskoga mora. 
Kako sam svoj posao dogotovio spremio sam se na put, u nadi 
ako li nebude drugi koj naravoslovac svršio tumačenje cieloga 
djela, da ću se ja opet vratiti da to obavim. Upravo u 12 sati po 
noći krenu parobrod iz mletačke luke put Trsta. Pogled na ovaj 
divni grad i plitke njegove lagune od mieseca razsvjetljene, tako 
je veličanstven, da sve slike, što sam vidio, i pjesme, koje sam 
čitao, nisu dovoljne, da čovjeku pravu sliku predstave. Bilo je 
more tako tiho, a miesečni sjaj tako svjetlio, da su skoro svi 
putnici cielu noć na krovu sproveli, a tu se veselo pripoviedalo i 
razgovaralo taljanski, francezki, njemački, hrvatski, svaki na svoje. 
Žalim da se poradi odsutnosti nisam lično upoznati mogao sa 
gosp. grof. A. P. Dr. Ninniem i P. A. Saccardom, jako marlji- 
vimi naravoslovci, koji su počeli izdavati tromjesečni list za pro- 
učenje faune, flore i gee tridentinske i mletačkih krajeva, ali ža- 
libog nenadjoše dosta pomoći i suradnika, te list prestane već 
izlaziti poslje prve godine. 
