126 S. BRUSINA. 
zbirka numismatička. Jošte ona staroga zemaljskoga muzeja nije 
bila bez vriednosti, te se sada nastojanjem Dr. Danila znatno po- 
većala staro-grčkimi, rimskimi i drugimi novci, a njegova osobita 
je zasluga, što je sastavio zbirku svih novaca, koji su se kovali 
u Dalmaciji ili za nju, od doba grčko-dalmatinskih kolonija, sve 
do francezkog osvojenja. To je on i obielodanio u više članaka 
godišnjeg izvješća zadarske gimnazije, pa će tu biti bogata gra- 
diva za jugoslavensku numismatiku. 
Dne 1 lipnja počeo sam mojim strojem iztraživati tlo zadarske 
luke, stroj taj i slični nazvali su Englezi ,dredge“, Francezi 
,drague“, a od toga glagolj ,draguer“, rieči, koje su i drugi na- 
rodi primili, neimajući ništa boljega, da to izraze. Da na kratko 
kažem kakav je taj stroj, i kako se š njim postupa. Forme je pi 
ramidalne sa trokutnom osnovom. Osnova je sastavljena iz triu 
željeznih lita u trokut skupa spojenih. Ove liti su okolo 55 centi- 
metara duge, 7 cent. široke, a debele su po prilici 1 cent. Na 
jednom kraju su zaoštrene, na drugom tupe i sve redom probu- 
šene, da se za nje može mreža svezati. Na svakom kutu učvršćen 
je valjkasti prut od 2 do 2'/, cent. promjera, dug isto tako kao 
i liti. Ova tri pruta spajaju se na vrhuncu u piramidu, koja visi 
o gibivu kolobaru, da se zanj konop sveže. Mreža iz jake uzice 
spletena nalik je vreći, luknje su četvornasto kose, 2'/, do 3 
cent duge, a 1 do 1/ cent. široke, te mogu i manje biti. Slika 
moga stroja može se viditi u spisih: ,Bulletins de la Socičtć ma- 
lacologique de Belgique. Tome IV“ str. VIIL Za iztraživanje ka. 
menitoga, blatnoga tla, ili resinami i koralji pokrivenoga, mreža 
je ta jako dobra, za pjeskovito tlo treba nutarnjost vreće zastrieti 
debelom krpom, jer bi se inače prosuo piesak i u njem nalazeće 
se životinjice. Treba onda imati brod sa četiri ili šest veslača, i 
još neka bude prostora za dva čovjeka, koji sa strojem rade, 
duva li povoljan vjetar, onda se može jedriti, a dosta je za taj 
slučaj na brodu sve skupa 3—4 čovjeka. Postupak sam sastoji se 
u tom, da se stroj spusti u dubljinu mora, a kad dodje na tlo, što 
je lahko poznati, jerbo konop nije više napet, onda bilježiš kakva 
je duljina; razumieva se dakako, da je na konopu uzlovi ili dru- 
gim načinom zabilježena njegova duljina. To se nesmije zanema- 
riti, jerbo je od velike ciene znati, u kojoj dubljini ove ili one 
Životinje ili resine Živu i rastu, budući u tome tolika razlika 
leži, da u raznoj dubljini čisto različite faune i flore imade, a ni- 
