128 S. BRUSINA. 
jedno tielo predstavlja, dočim se unutra sve to više razriede, tako 
da u sredini skoro nema niti, a pune su vode. Medju ovimi nadješ 
kojekakovih drugih stvari, a što je za me dobro bilo, to sam po- 
brao, i popisano je u drugom dielu ove razprave. Množinu Codiuma 
sam opet u more bacio. 
Drugi put iztraživao sam obalu zadarske luke i to upravo po- 
čamši od mjesta nazvana ,Cereria“ sve do tako zvanoga ,For- 
tini“, gdje sam naišao na dosta čudnovat pojav. Obala ovdje, kao 
skoro po cieloj Dalmaciji, sastoji se većinom na kopnu i svih 
otocih iz jedne vrsti jednostavnoga sivoga vapnenca, spadajućega 
u sekundarnu dobu, formacije krede. Med ovimi grebeni naidješ 
na pojedina mjesta sasvim pokrivena jednom jedinom vrsti Bit- 
tiuma, i to upravo forma Danilom i Sandrom nazvana Cerithium 
afrum, kojih na milione ima, tako da bi mogao i ladju napuniti, 
a živili su odmah tik obale na raznih vrstih resine Ulva.  Čudno- 
vato je pako to, da se kod potanjega iztraživanja medju ovimi 
Bittiumi nadju 2 vrsti Alezia, Rissoa membranacea Adams, Zitto- 
vinella ventrosa Mont., i druge takove vrsti, koje živu obično u 
slanih vodah, na ušću rieka itd. Malo dalje od ovog mjesta, oso- 
bito pako izvan luke, neima ni traga ovoj istoj vrsti, koje su tamo 
dosta obične. Razumieva se, da ima i čisto morskih vrsti, koje 
ne živu s ovimi, nego jih more skupa na obalu pobaca. To je 
dakle jasan dokaz, da na ovoj obali mora biti sladke vode, a to 
nije drugčije moguće, nego da sladka voda izvire izpod površine 
mora, što je tim vjerojatnije, jer malo dalje od ovoga mjesta 
ima vrutak sladke vode, tik obale, koji se zato odmah u moru 
izgubi. Pojav ovaj takodjer je znamenit i poučan za geologa, jer 
tu si on tumačiti može, kako je to moguće u jednom te istom 
sloju naći vrsti čisto morske zajedno s takovimi, koje živu samo 
u slanih voda. 
Osobito liepih blizoutska (Ascidiae), mahovnjaka (Bryozoa), strž- 
nika (Cirripedia) i mekušaca svakojakih naći će naravoslovac na 
plivaonici, koja stoji u sried luke, i to naravno na plovu izpod 
površine, i na bačvah, koje cielu plivaonicu na sebi nose. Medju 
ostalim znamenita je razlika oštrige, koja samo ovdje prebiva. 
Forma ima polag mjesta, na koje se priliepi, ako na ravnu dasku, 
ravnu, ako na koj ugao, onda uglastu, nu obično je okrugle forme 
i sasvim stisnuta. Na gornjoj strani nosi trak žutkaste boje manje 
ili više širok, koj se od vrhunca do oboda proteže i sve što bliže 
